Budov#039;E1n#039;ED st#039;E1tu I : Jak#039;FD st#039;E1t? 
Jako vš#039;9Aichni daň#039;6Eově#039;65 př#039;72#039;EDč#039;63etn#039;ED Č#039;43eš#039;9Ai budu platit stovku nav#039;EDc za to, ž#039;9Ee jsem se narodil nikoliv vlastn#039;ED vinou. A tak#039;E9 proto, ž#039;9Ee př#039;72#039;EDroda kdesi na severu země#039;65 se sv#039;E9hlavě#039;65 rozhodla vzdorovat č#039;63esk#039;FDm manaž#039;9Eersk#039;FDm a politick#039;FDm g#039;E9niů#039;75m. Tzv. „#039;84Povodň#039;6Eov#039;E1 daň#039;6E“, kterou navrhuje Neč#039;63asova vl#039;E1da, je absurdn#039;ED ze dvou dů#039;75vodů#039;75. Prvn#039;ED a z#039;E1sadn#039;ED dů#039;75vod je ten, ž#039;9Ee plat#039;EDme z hlavy. N#039;E1hodou jsme se narodili jako obč#039;63an#039;E9 tohoto st#039;E1tu, a n#039;E1hodou byla jedna lok#039;E1ln#039;ED povodeň#039;6E. Jde o feud#039;E1ln#039;ED pojet#039;ED daně#039;65, jej#039;EDž#039;9E z#039;E1minkou je pouh#039;E1 existence nevoln#039;EDka, nahodilost př#039;72#039;EDrodn#039;EDch pomě#039;65rů#039;75 a nezř#039;72#039;EDzen#039;E9 choutky pansk#039;E9 libovů#039;75le. Dalš#039;9A#039;EDm dů#039;75vodem k odporu je absurdn#039;ED nespravedlnost t#039;E9to daně#039;65. Nevyplaven#039;FD miliard#039;E1ř#039;72 Bakala plat#039;ED stejně#039;65 jako dů#039;75chodce, kter#039;E9mu v Raspenavě#039;65 odnesla voda stř#039;72echu nad hlavou. Nav#039;EDc byla tato daň#039;6E d#039;E1na v rozporu s volebn#039;EDmi sliby. Kaž#039;9Ed#039;FD politik v#039;ED, ž#039;9Ee slibem nezarmout#039;EDš#039;9A, což#039;9E po č#039;63esk#039;FDch tunelech plat#039;ED dvojn#039;E1sob. Ale jde o sliby nov#039;E9 č#039;63esk#039;E9 pravice v ot#039;E1zce dan#039;ED. Koalice bohat#039;FDch nechala n#039;EDzkou daň#039;6E jen super bohat#039;FDm a ž#039;9Eije z toho, ž#039;9Ee nově#039;65 vypsan#039;E9 daně#039;65, nav#039;EDc zcela absurdn#039;ED, maj#039;ED ve skuteč#039;63nosti platit bezmocn#039;ED obč#039;63an#039;E9. 
D#039;EDky z#039;E1sadn#039;ED nespravedlnosti, nyn#039;ED nadě#039;65len#039;E9 pravic#039;ED, př#039;72iš#039;9Ael č#039;63as, abychom se zamysleli nad politikou i prakticky. Mocn#039;E9 USA, n#039;E1š#039;9A pravicov#039;FD vzor, vznikly t#039;EDm, ž#039;9Ee 13 britsk#039;FDch koloni#039;ED muselo platit vě#039;65tš#039;9A#039;ED daně#039;65 než#039;9E ostatn#039;ED Britov#039;E9 doma. Bostonsk#039;FD pastor, pr#039;E1vn#039;EDk a filosof Jonathan Mayhew použ#039;9Eil v k#039;E1z#039;E1n#039;ED roku 1750 zn#039;E1m#039;E9 heslo: „#039;84Ž#039;8E#039;E1dn#039;E9 daně#039;65 bez politick#039;E9 reprezentace“ (No taxation without representation). Toto heslo př#039;72esně#039;65 vyjadř#039;72ovalo n#039;E1ladu vykoř#039;72isť#039;74ovan#039;FDch a politicky znevolně#039;65n#039;FDch americk#039;FDch osadn#039;EDků#039;75. Kolonist#039;E9 považ#039;9Eovali selektivn#039;ED daně#039;65 placen#039;E9 pouze v Americe za proti#039;FAstavn#039;ED. Pr#039;E1vem se c#039;EDtili jako obč#039;63an#039;E9 druh#039;E9ho ř#039;72#039;E1du, tj. jako tě#039;65ch 97% rodil#039;FDch Britů#039;75, kteř#039;72#039;ED v 17. stolet#039;ED nemohli př#039;72#039;EDmo volit sv#039;E9 z#039;E1stupce do parlamentu. A nav#039;EDc byla volba tě#039;65ch tř#039;72#039;ED procent mož#039;9En#039;E1 jen př#039;72es reprezentaci m#039;EDstn#039;ED š#039;9Alechty. Američ#039;63an#039;E9 byli postaveni mimo mož#039;9Enost př#039;72#039;EDm#039;E9 volby sv#039;E9 politick#039;E9 reprezentace, a nav#039;EDc byli extra ekonomicky vykoř#039;72isť#039;74ovan#039;ED. V#039;FDsledn#039;E9 pů#039;75soben#039;ED hesla je zn#039;E1m#039;E9. Vedlo k nez#039;E1vislosti britsk#039;FDch koloni#039;ED na nespravedliv#039;E9m politick#039;E9m syst#039;E9mu, č#039;63ili ke vzniku nov#039;E9ho st#039;E1tu. 
A nyn#039;ED od americk#039;E9 historie ke ž#039;9Ehav#039;E9 č#039;63esk#039;E9 souč#039;63asnosti. Sedě#039;65l jsem ned#039;E1vno s jedn#039;EDm obč#039;63ansk#039;FDm aktivistou nad v#039;FDzkumn#039;FDm projektem o krajině#039;65, kter#039;FD př#039;72ipravujeme v r#039;E1mci univerzity. Ř#039;52eč#039;63 př#039;72iš#039;9Ala nutně#039;65 i na politiku, protož#039;9Ee je č#039;63lenem jedn#039;E9 zaveden#039;E9 partaje. Ř#039;52ekl mi na z#039;E1vě#039;65r toto: „#039;84Proč#039;63 vy filosofov#039;E9 nenap#039;EDš#039;9Aete ně#039;65co pro lidi? Kde jsou lajny, podle kter#039;FDch by se mě#039;65la sluš#039;9An#039;E1 politika dě#039;65lat?“ V#039;FDzvu jsem př#039;72ijal a sl#039;EDbil jsem, ž#039;9Ee nap#039;EDš#039;9Ai sv#039;E9 stanovisko k souč#039;63asn#039;E9 politice. Tvrd#039;EDm, ž#039;9Ee jsme v podobn#039;E9 situaci jako britš#039;9At#039;ED kolonist#039;E9 v Americe kolem roku 1750-60. Shodu vid#039;EDm v tě#039;65chto bodech. 
039;84#039;68 Plat#039;EDme nov#039;E9 a zjevně#039;65 nespravedliv#039;E9 daně#039;65 bez opr#039;E1vně#039;65n#039;E9 politick#039;E9 reprezentace. St#039;E1t nyn#039;ED spravuje mal#039;E1 skupina mocichtivců#039;75 jako svou soukromou firmu. K tomuto #039;FAč#039;63elu si zř#039;72#039;EDdili a plat#039;ED vlastn#039;ED politick#039;E9 strany na republikov#039;E9 i na komun#039;E1ln#039;ED #039;FArovni. Drastick#039;FDm př#039;72#039;EDkladem jsou partaje typu TOP 09 a VV, kde př#039;72#039;EDmo vl#039;E1dnou soukrom#039;E9 podnikatelsk#039;E9 kliky. 
039;84#039;68 Jmenovan#039;E9 strany nemaj#039;ED t#039;E9mě#039;65ř#039;72 ž#039;9E#039;E1dn#039;E9 č#039;63leny, protož#039;9Ee je ani nepotř#039;72ebuj#039;ED.  O to v#039;EDce potř#039;72ebuj#039;ED naš#039;9Ae daně#039;65 a my jako nestran#039;EDci nemů#039;75ž#039;9Eeme př#039;72#039;EDmo ovlivnit jejich vnitrostranick#039;E1 rozhodnut#039;ED a parlamentn#039;ED hlasov#039;E1n#039;ED. Tito v#039;FDteč#039;63n#039;EDci ž#039;9E#039;E1dnou skuteč#039;63nou stranu nepotř#039;72ebuj#039;ED. K v#039;FDkonu moci jim stač#039;63#039;ED elitn#039;ED politick#039;FD a z#039;E1jmov#039;FD klub. 
039;84#039;68 Tak#039;E9 dř#039;72#039;EDve zaveden#039;E9 politick#039;E9 strany př#039;72ijaly finanč#039;63n#039;ED z#039;E1jmy skryt#039;E9 oligarchie jako sv#039;E9 vlastn#039;ED c#039;EDle. Prosazuj#039;ED ciz#039;ED z#039;E1jmy zcela veř#039;72ejně#039;65, pomoc#039;ED lobbisticky nadiktovan#039;FDch z#039;E1konů#039;75. Star#039;E9 i nov#039;E9 partaje potř#039;72ebuj#039;ED jednak naš#039;9Ae př#039;72#039;EDm#039;E9 daně#039;65 a jednak rozd#039;E1vaj#039;ED sv#039;FDm kamar#039;E1dů#039;75m  a chlebod#039;E1rců#039;75m  veř#039;72ejn#039;FD majetek (lesy, zdravotnictv#039;ED, š#039;9Akolstv#039;ED, dů#039;75chody atd.) formou z#039;E1konně#039;65 

udě#039;65len#039;FDch konces#039;ED. Pro norm#039;E1ln#039;ED obč#039;63any v souč#039;63asn#039;E9 politice m#039;EDsto nen#039;ED, a v takto dan#039;E9 spr#039;E1vě#039;65 veř#039;72ejn#039;FDch vě#039;65ci ani nikdy nebude. 
039;84#039;68 Z uveden#039;E9ho stavu vě#039;65c#039;ED vypl#039;FDv#039;E1, ž#039;9Ee vl#039;E1dnouc#039;ED strany a jimi vyd#039;E1van#039;E9 z#039;E1kony nejsou schopny zajistit z#039;E1kladn#039;ED obč#039;63ansk#039;E9 hodnoty a opr#039;E1vně#039;65n#039;E9 potř#039;72eby n#039;E1s vš#039;9Aech. Demagogicky orientovan#039;E9 strany chtě#039;65j#039;ED pouze okamž#039;9Eitě#039;65 vykoř#039;72isť#039;74ovat nebo ž#039;9E#039;EDt na dluh budouc#039;EDch generac#039;ED bez toho, aniž#039;9E by zohlednily dlouhodob#039;E9 obč#039;63ansk#039;E9 z#039;E1jmy.  
039;84#039;68 Je nač#039;63ase, aby se politicky a s vynalož#039;9Een#039;EDm osobn#039;ED pr#039;E1ce a peně#039;65z spojila menš#039;9Aina rozumn#039;FDch a př#039;72em#039;FDš#039;9Aliv#039;FDch obč#039;63anů#039;75. Tato menš#039;9Aina by mě#039;65la zač#039;63#039;EDt politicky myslet a pracovat v z#039;E1jmu vě#039;65tš#039;9Ainy, kter#039;E1 vytv#039;E1ř#039;72#039;ED skuteč#039;63n#039;E9 hodnoty, a ne manaž#039;9Eersk#039;FD č#039;63i medi#039;E1ln#039;ED zmetek, spekulativn#039;ED kapit#039;E1l a politick#039;FD brak. Poctiv#039;E1 pr#039;E1ce a společ#039;63n#039;E9 z#039;E1jmy sluš#039;9An#039;FDch lid#039;ED by mě#039;65ly b#039;FDt spravedlivě#039;65 reprezentov#039;E1ny i na #039;FArovni z#039;E1konod#039;E1rstv#039;ED, což#039;9E zat#039;EDm nen#039;ED mož#039;9En#039;E9. 

Z#039;E1vě#039;65r pro praktickou politiku z hlediska povodň#039;6Eov#039;E9 daně#039;65 je jasn#039;FD. Potř#039;72ebujeme novou politickou reprezentaci, kter#039;E1 z#039;E1konod#039;E1rně#039;65 zohledn#039;ED naš#039;9Ae veř#039;72ejn#039;E9 z#039;E1jmy (res publica). Podobně#039;65 tomu bylo v b#039;FDval#039;FDch britsk#039;FDch koloni#039;EDch: No taxation without representation. Je ot#039;E1zkou, zda tato nov#039;E1 politick#039;E1 reprezentace je mož#039;9En#039;E1 ve st#039;E1vaj#039;EDc#039;EDch stran#039;E1ch. J#039;E1 si mysl#039;EDm, ž#039;9Ee nikoliv. Mou dů#039;75vě#039;65ru mohou dostat jen ta obč#039;63ansk#039;E1 uskupen#039;ED, kter#039;E1 již#039;9E l#039;E9ta pracuj#039;ED ve veř#039;72ejn#039;E9m sektoru, a z#039;E1roveň#039;6E dok#039;E1zala efektivně#039;65 odolat lobbistick#039;FDm tlaků#039;75m. Potř#039;72ebujeme již#039;9E zkuš#039;9Aenou, a př#039;72itom novou politickou reprezentaci, kter#039;E1 umož#039;9En#039;ED, aby „#039;84naš#039;9Ae“ společ#039;63n#039;E9 z#039;E1jmy zač#039;63aly ovlivň#039;6Eovat č#039;63eskou politiku. Zdroje skuteč#039;63n#039;FDch hodnot jsou zejm#039;E9na tyto: poctiv#039;E1 pr#039;E1ce sluš#039;9An#039;FDch lid#039;ED, dlouhodob#039;E9 investice př#039;72esahuj#039;EDc#039;ED z#039;E1jem jedn#039;E9 generace,  rozumn#039;E9 hospodař#039;72en#039;ED s produkovan#039;FDmi hodnotami a dostupn#039;FDmi zdroji, politika obč#039;63ansk#039;E9ho sm#039;EDru a sn#039;E1š#039;9Aenlivosti, spravedliv#039;E1 mezigenerač#039;63n#039;ED solidarita, suver#039;E9nn#039;ED vl#039;E1da pr#039;E1va a z#039;E1kona, nestrann#039;E1 a nepolitick#039;E1 st#039;E1tn#039;ED spr#039;E1va, #039;FActa k #039;FAstavn#039;EDm principů#039;75m st#039;E1tu. Tyto fundament#039;E1ln#039;ED hodnoty mus#039;ED b#039;FDt efektivně#039;65 chr#039;E1ně#039;65ny z#039;E1kony, což#039;9E souč#039;63asn#039;E1 politick#039;E1 reprezentace nechce prov#039;E9st, a z v#039;FDš#039;9Ae uveden#039;FDch dů#039;75vodů#039;75 už#039;9E ani nemů#039;75ž#039;9Ee. 
A tož#039;9E tak. Ř#039;52eč#039;63eno s b#039;FDval#039;FDmi americk#039;FDmi koloniemi: chceme, aby n#039;E1mi produkovan#039;E9 daně#039;65 byly vynakl#039;E1d#039;E1ny v souladu s naš#039;9Aimi opr#039;E1vně#039;65n#039;FDmi obč#039;63ansk#039;FDmi z#039;E1jmy. Ty nemohou z podstaty vě#039;65ci zastoupit souč#039;63asn#039;E9 politick#039;E9 strany demagogů#039;75 a zkorumpovan#039;FDch profesion#039;E1lů#039;75, kteř#039;72#039;ED ž#039;9Eij#039;ED z politiky už#039;9E tak dlouho, ž#039;9Ee ani nev#039;ED, co je norm#039;E1ln#039;ED pr#039;E1ce a bě#039;65ž#039;9En#039;FD v#039;FDdě#039;65lek. A nav#039;EDc si k vysok#039;E9mu platu poslance a dan#039;FDm pož#039;9Eitků#039;75m př#039;72ivydě#039;65l#039;E1vaj#039;ED t#039;EDm, ž#039;9Ee prosazuj#039;ED z#039;E1jmy nejbohatš#039;9A#039;ED skupiny obyvatel na #039;FAkor vš#039;9Aech. Vzhledem k neopr#039;E1vně#039;65n#039;E9mu povodň#039;6Eov#039;E9mu zdaně#039;65n#039;ED dan#039;E9mu podle stř#039;72edově#039;65k#039;E9ho feud#039;E1ln#039;EDho syst#039;E9mu a vzhledem k celkov#039;E9 zlodě#039;65jně#039;65, na n#039;EDž#039;9E se historicky pod#039;EDlely vš#039;9Aechny partaje, kter#039;E9 dosud byly u moci, bude nejsp#039;EDš#039;9A nutn#039;E9 založ#039;9Eit novou stranu. Tristn#039;ED situaci klasick#039;FDch stran dokazuje placen#039;FD n#039;E1bor nov#039;FDch duš#039;9A#039;ED pomoc#039;ED pravicov#039;E9ho „#039;84velrybař#039;72en#039;ED “ za j#039;EDdlo a za pen#039;EDze nebo levicov#039;FDch nab#039;EDdek na romantick#039;E9 „#039;84zhulen#039;ED“ pomoc#039;ED drog. Partaje si kupuj#039;ED kandid#039;E1ty do voleb nebo ř#039;72adov#039;E9 č#039;63leny jako jak#039;E9koliv jin#039;E9 zbož#039;9E#039;ED, kter#039;E9 je na prodej. Př#039;72evisem popt#039;E1vky nad nab#039;EDdkou se potvrdil dlouhodob#039;FD v#039;FDprodej politick#039;FDch hodnot pravice a levice reprezentovan#039;FD jednak souč#039;63asnou vl#039;E1dnouc#039;ED koalic#039;ED a jednak soci#039;E1ln#039;ED demokraci#039;ED a komunisty. Klasick#039;E9 strany se bez č#039;63lenů#039;75 neobejdou, aby nevypadaly #039;FAplně#039;65 trapně#039;65, jako vypad#039;E1 TOP 09 nebo VV. Tě#039;65m stač#039;63#039;ED piln#039;ED oportunist#039;E9, kteř#039;72#039;ED vyc#039;EDtili novou př#039;72#039;EDlež#039;9Eitost. Strany zastoupen#039;E9 v parlamentě#039;65 se staly č#039;63ist#039;FDmi z#039;E1jmov#039;FDmi seskupen#039;EDmi, proto př#039;72estaly ideově#039;65 a programově#039;65 reprezentovat „#039;84společ#039;63nou vě#039;65c“ (res publica). Ideov#039;FDm a krimin#039;E1ln#039;EDm #039;FApadkem partaj#039;ED doš#039;9Alo nav#039;EDc i k tomu, ž#039;9Ee zlodě#039;65ji, hlup#039;E1ci a demagogov#039;E9 maj#039;ED v tě#039;65chto stran#039;E1ch zelenou až#039;9E na vrchol moci. Do podobn#039;FDch stran sluš#039;9An#039;FD č#039;63lově#039;65k nemů#039;75ž#039;9Ee ani „#039;84vl#039;E9zt“, natož#039;9E b#039;FDt jejich č#039;63lenem. Ke vzniku nov#039;E9 stř#039;72edov#039;E9 liber#039;E1ln#039;ED strany, popř#039;72. př#039;72erodu ně#039;65jak#039;E9 existuj#039;EDc#039;ED strany (zkrachoval#039;ED lidovci, ochrnut#039;ED zelen#039;ED) 
pod #039;FAplně#039;65 nov#039;FDm veden#039;EDm, nahr#039;E1v#039;E1 souč#039;63asn#039;E9 dě#039;65n#039;ED ve společ#039;63nosti. Vid#039;EDm zejm#039;E9na tyto kladn#039;E9 tendence: 
039;84#039;68 Povzbuzuj#039;EDc#039;ED je nov#039;E1 aktivita obč#039;63ansk#039;FDch iniciativ, kter#039;E9 jdou do letoš#039;9An#039;EDch komun#039;E1ln#039;EDch voleb ze sebez#039;E1chovn#039;FDch dů#039;75vodů#039;75. Jejich obecně#039;65 prospě#039;65š#039;9An#039;E9 c#039;EDle nemohou splnit zkorumpovan#039;ED politič#039;63t#039;ED mafi#039;E1ni ani zprava ani zleva. A nikdo z obč#039;63ansk#039;FDch aktivistů#039;75 už#039;9E nen#039;ED tak hloup#039;FD, aby slibů#039;75m zaveden#039;FDch politiků#039;75 vě#039;65ř#039;72il. 
039;84#039;68 Dů#039;75lež#039;9Eit#039;E9 je obč#039;63ansk#039;E9 uvě#039;65domě#039;65n#039;ED inteligence, jež#039;9E se koneč#039;63ně#039;65 aktivizovala. Vysokoš#039;9Akolsky vzdě#039;65lan#039;E1 č#039;63#039;E1st společ#039;63nosti v r#039;E1mci iniciativ jako ProAlt č#039;63i politick#039;FDch v#039;FDzev typu Manifestu radik#039;E1ln#039;EDho liberalismu si zač#039;63#039;EDn#039;E1 uvě#039;65domovat svou obč#039;63anskou odpově#039;65dnost za vš#039;9Aechny lidi dobr#039;E9 vů#039;75le. Z odborn#039;FDch pozic polemizuje s populistick#039;FDmi hesly souč#039;63asn#039;FDch stran, kter#039;E9 si zvykly oblbovat obč#039;63any za p#039;E1r korun, aby se zadarmo dostaly k miliard#039;E1m ze st#039;E1tn#039;EDho č#039;63i komun#039;E1ln#039;EDho rozpoč#039;63tu.  
039;84#039;68 V souč#039;63asn#039;E9 době#039;65 je kl#039;EDč#039;63ov#039;E1 mobilizace odborů#039;75 a pracuj#039;EDc#039;EDch za soci#039;E1ln#039;ED pož#039;9Eadavky. St#039;E1vkov#039;E1 vlna je nevyhnuteln#039;E1, protož#039;9Ee z#039;E1kladn#039;ED v#039;FDrobci hodnot v tomto st#039;E1tě#039;65 maj#039;ED nejv#039;EDce doplatit na rozkraden#039;ED st#039;E1tu pod př#039;72edeš#039;9Al#039;FDmi vl#039;E1dami zprava i zleva. K soci#039;E1ln#039;EDmu odporu pracuj#039;EDc#039;EDch by ovš#039;9Aem intelektu#039;E1lov#039;E9 mě#039;65li jasně#039;65 obh#039;E1jit teoretick#039;FD smysl a skuteč#039;63nou hodnotu pr#039;E1ce. Tuto obhajobu pr#039;E1ce a j#039;ED produkovan#039;FDch hodnot mus#039;ED uč#039;63init jednak proti ideologicky obhajovan#039;E9 zlodě#039;65jně#039;65 a vykoř#039;72isť#039;74ov#039;E1n#039;ED (pravice) a jednak proti populistick#039;E9mu zadluž#039;9Eov#039;E1n#039;ED na #039;FAkor budoucnosti (levice). 

Politicky placen#039;ED pravič#039;63#039;E1ci a socani se už#039;9E ani nesnaž#039;9E#039;ED př#039;72ij#039;EDt s ně#039;65jakou rozumnou ideologi#039;ED, v jej#039;EDmž#039;9E r#039;E1mci by obh#039;E1jili svou aktu#039;E1ln#039;ED politiku. Faš#039;9Aizuj#039;EDc#039;ED, xenofobn#039;ED č#039;63i populistick#039;E1 hesla nepovaž#039;9Euji za nosn#039;E9 ideje pro budoucnost, protož#039;9Ee Evropě#039;65 př#039;72inesly hned dvě#039;65 svě#039;65tov#039;E9 v#039;E1lky. Proto je potř#039;72eba zač#039;63#039;EDt filosoficky,  a to na poli ideologie. 
Budov#039;E1n#039;ED st#039;E1tu II : Jak#039;E1 ideologie? 
Pokus#039;EDm se o to, co jako filosof nem#039;E1m př#039;72#039;EDliš#039;9A r#039;E1d, totiž#039;9E o n#039;E1rys politick#039;E9 ideologie vztaž#039;9Een#039;E9 k naš#039;9A#039;ED souč#039;63asn#039;E9 situaci. Mobilizace obč#039;63anů#039;75 v r#039;E1mci politiky je mož#039;9En#039;E1 jen tehdy, pokud se filosofick#039;E9 ideje stanou duš#039;9Aevn#039;EDm majetkem sv#039;E9pr#039;E1vn#039;FDch obč#039;63anů#039;75. Svobodn#039;ED a př#039;72em#039;FDš#039;9Aliv#039;ED lid#039;E9 si berou v otevř#039;72en#039;E9 a kritick#039;E9 debatě#039;65 za sv#039;E9 urč#039;63it#039;E9 rozumn#039;E9 myš#039;9Alenky. Na jejich z#039;E1kladě#039;65 pak prov#039;E1dě#039;65j#039;ED změ#039;65ny ve společ#039;63nosti, č#039;63#039;EDmž#039;9E se filosofie st#039;E1v#039;E1 ideologi#039;ED, tj. praktick#039;FDm politick#039;FDm vě#039;65dom#039;EDm t#039;E9 č#039;63i on#039;E9 aktivn#039;ED skupiny obč#039;63anů#039;75.  Ideologie nen#039;ED tot#039;E9ž#039;9E jako politick#039;E9 programy stran a hnut#039;ED nebo př#039;72#039;EDlež#039;9Eitostn#039;E9 politick#039;E9 pamflety a prohl#039;E1š#039;9Aen#039;ED. Prvn#039;EDm filosofick#039;FDm d#039;EDlem programově#039;65 ideologick#039;E9ho typu byly soukrom#039;E9 a pozdě#039;65ji i vydan#039;E9 pozn#039;E1mky Karla Marxe zvan#039;E9 „#039;84Ně#039;65meck#039;E1 ideologie“ a „#039;84Teze o Feuerbachovi“, kter#039;E9 vznikly v roce 1845. Smysl ideologie vyjadř#039;72uje slavn#039;E1 11. teze kritizuj#039;EDc#039;ED jeho kolegu, filosofa Feuerbacha: „#039;84Filosofov#039;E9 jen rozd#039;EDlně#039;65 vykl#039;E1dali svě#039;65t; ale jde o to jej změ#039;65nit.“ Od t#039;E9to chv#039;EDle vznik#039;E1 ideologie jako vě#039;65domě#039;65 produkovan#039;E1 filosofie, fundament#039;E1lně#039;65 zdů#039;75vodň#039;6Euj#039;EDc#039;ED politick#039;E9 jedn#039;E1n#039;ED a myš#039;9Alen#039;ED. Jde o zvl#039;E1š#039;9Atn#039;ED druh prakticky orientovan#039;E9 filosofie, kter#039;E1 ideově#039;65 a logicky zdů#039;75vodň#039;6Euje promě#039;65nu svě#039;65ta ve vě#039;65dom#039;ED a v praxi svobodně#039;65 jednaj#039;EDc#039;EDch politick#039;FDch subjektů#039;75. Takto se ch#039;E1pe ideologie i dnes, ve vš#039;9Aech partaj#039;EDch zprava i zleva. Pro š#039;9Apatně#039;65 č#039;63touc#039;ED př#039;72ipom#039;EDn#039;E1m, ž#039;9Ee zde nemluv#039;EDm o marxismu jako politick#039;E9m hnut#039;ED, ale jako filosof vysvě#039;65tluji historick#039;FD vznik a politickou funkci ideologie: vznikla z filosofie u jednoho urč#039;63it#039;E9ho myslitele. Jistě#039;65ž#039;9Ee nikoliv n#039;E1hodou, ale to je jin#039;E1 vě#039;65c. Pokus#039;EDm se z hlediska klasick#039;FDch politick#039;FDch myslitelů#039;75 rů#039;75zn#039;E9ho raž#039;9Een#039;ED vytvoř#039;72it syst#039;E9m logicky zdů#039;75vodně#039;65n#039;FDch idej#039;ED, kter#039;E9 by mohly teoreticky zdů#039;75vodnit praktick#039;E9 politick#039;E9 jedn#039;E1n#039;ED. Dů#039;75vod ke vzniku 
nov#039;E9 ideologie dala posledn#039;ED pravicov#039;E1 kapka, totiž#039;9E nespravedliv#039;E9 povodň#039;6Eov#039;E9 zdaně#039;65n#039;ED, př#039;72ipravovan#039;E9 souč#039;63asnou vl#039;E1dnouc#039;ED klikou. No taxation without representation. V#039;FDklad bude jen nam#039;E1tkov#039;FD, bez hlubš#039;9A#039;EDho filosofick#039;E9ho zdů#039;75vodně#039;65n#039;ED. Vě#039;65domě#039;65 vytv#039;E1ř#039;72#039;EDm na webu jen praktickou ideologii jako z#039;E1klad pro politick#039;FD program jak#039;E9koliv strany. Schv#039;E1lně#039;65 ř#039;72#039;EDk#039;E1m „#039;84jak#039;E9koliv“, protož#039;9Ee tyto ř#039;72#039;E1dky mohou č#039;63#039;EDst a demagogicky d#039;E1t do sv#039;E9ho programu i rů#039;75zn#039;ED faš#039;9Aist#039;E9 a neokoň#039;6Ei, kter#039;E9 osobně#039;65 r#039;E1d nem#039;E1m. Ale slibem nezarmout#039;EDš#039;9A nikdy, natož#039;9E v politice.  
Nejprve je tř#039;72eba definovat, co rozum#039;EDm pod pojmem „#039;84obč#039;63ansk#039;FD princip“, z jehož#039;9E hlediska navrhuji př#039;72edkl#039;E1danou ideologii. Obč#039;63ansk#039;FD princip znamen#039;E1 neziš#039;9Atnou služ#039;9Ebu ně#039;65kolika aktivistů#039;75 pro vš#039;9Aechny obč#039;63any v t#039;E9 č#039;63i on#039;E9 veř#039;72ejn#039;E9 vě#039;65ci. Př#039;72#039;EDdomek „#039;84neziš#039;9Atn#039;FD“ nemus#039;ED nutně#039;65 znamenat pr#039;E1ci zadarmo. Kaž#039;9Ed#039;FD m#039;E1 pr#039;E1vo na svou mzdu, pokud vykon#039;E1v#039;E1 veř#039;72ejně#039;65 placen#039;FD #039;FAř#039;72ad. Neziš#039;9Atnost jako mor#039;E1ln#039;ED kvalita se vztahuje k osobn#039;EDmu v#039;FDkonu funkce. Z#039;E1kladn#039;ED a neodstraniteln#039;E9 napě#039;65t#039;ED panuje mezi elitn#039;ED povahou obč#039;63ansk#039;E9 služ#039;9Eby ve smyslu osobn#039;EDho posl#039;E1n#039;ED ně#039;65kolika jedinců#039;75 a obecn#039;FDm charakterem t#039;E9to zvl#039;E1š#039;9Atn#039;ED povinnosti vykon#039;E1van#039;E9 pro vš#039;9Aechny, a č#039;63asto i jejich jm#039;E9nem. Toto napě#039;65t#039;ED je neodstraniteln#039;E9 a mus#039;ED b#039;FDt podrobeno trval#039;E9 debatě#039;65. Stejně#039;65 tak je tř#039;72eba trvale zkoumat veř#039;72ejn#039;FD charakter t#039;E9to zvl#039;E1š#039;9Atn#039;ED služ#039;9Eby. Zm#039;EDně#039;65n#039;E1 „#039;84společ#039;63n#039;E1 vě#039;65c“ (res publica) nesm#039;ED b#039;FDt zamě#039;65ně#039;65na za skryt#039;FD osobn#039;ED nebo oligarchick#039;FD z#039;E1jem. Podstatně#039;65 skryt#039;FD  a polemick#039;FD charakter toho, co je společ#039;63n#039;E9, vyž#039;9Eaduje trvalou obranu a trval#039;E9 definov#039;E1n#039;ED. Ale o tom je politika od sam#039;E9ho poč#039;63#039;E1tku v ř#039;72eck#039;E9 polis. Př#039;72edkl#039;E1dan#039;E1 ideologie obč#039;63anstv#039;ED je z#039;E1sadně#039;65 zamě#039;65ř#039;72en#039;E1 do budoucnosti, protož#039;9Ee vid#039;ED politiku teleologicky, tj. z hlediska urč#039;63it#039;E9ho c#039;EDle, kter#039;FD se snaž#039;9E#039;ED uskuteč#039;63nit. Př#039;72edlož#039;9Een#039;E9 teze chtě#039;65j#039;ED vě#039;65domě#039;65 slouž#039;9Eit n#039;E1sleduj#039;EDc#039;ED politick#039;E9 praxi, kter#039;E9 vě#039;65ř#039;72#039;EDm jako obč#039;63an i jako filosof. 
039;84#039;68 Dynamika souč#039;63asn#039;FDch politick#039;FDch aktivistů#039;75 č#039;63inn#039;FDch v rů#039;75zn#039;FDch oblastech vede k tomu, ž#039;9Ee ta m#039;EDstn#039;ED hnut#039;ED, kter#039;E1 uspě#039;65j#039;ED v komun#039;E1ln#039;EDch volb#039;E1ch, se budou pro obranu naš#039;9Aich opr#039;E1vně#039;65n#039;FDch z#039;E1jmů#039;75 sluč#039;63ovat do koalic, a pů#039;75jdou společ#039;63ně#039;65 i do krajsk#039;FDch voleb. T#039;EDm se obč#039;63ansk#039;FD princip nyn#039;ED sp#039;EDš#039;9Ae prokl#039;EDnan#039;FD, stane obecně#039;65 vn#039;EDmanou politikou. Poprv#039;E9 by vznikla politick#039;E1 uskupen#039;ED, kter#039;E1 by př#039;72ekroč#039;63ila zastaral#039;FD a dnes i š#039;9Akodliv#039;FD rozd#039;EDl mezi tzv. „#039;84pravic#039;ED“ a „#039;84levic#039;ED“.  
039;84#039;68 Politick#039;FD c#039;EDl krajsky sjednocen#039;FDch aktivistů#039;75 snad bude jednou v tom, ž#039;9Ee založ#039;9E#039;ED i novou politickou stranu. Mě#039;65la by obhajovat jm#039;E9nem n#039;E1s vš#039;9Aech již#039;9E prově#039;65ř#039;72en#039;E9 obč#039;63ansk#039;E9 z#039;E1jmy a jejich aktivn#039;ED politick#039;E9 reprezentanty, a to na celorepublikov#039;E9 #039;FArovni. Politicky zral#039;ED aktivist#039;E9 by usmě#039;65rnili tvorbu z#039;E1konů#039;75 k pů#039;75vodn#039;EDmu smyslu res publica. T#039;EDm by se skuteč#039;63n#039;E1 politika oddě#039;65lila od idiotsk#039;E9ho smyslu toho, co je pouh#039;FDm osobn#039;EDm nebo č#039;63istě#039;65 skupinov#039;FDm z#039;E1jmem (ř#039;72ecky: t#039;F3 #039;EDdion).  
039;84#039;68 Ideov#039;FD z#039;E1vazek pro obč#039;63ansk#039;E9 aktivisty je dan#039;FD i dě#039;65jinně#039;65. Tř#039;72eba se n#039;E1m podař#039;72#039;ED dokonč#039;63it zmrš#039;9Aenou sametovou revoluci, což#039;9E bych si př#039;72#039;E1l jako b#039;FDval#039;FD politick#039;FD vě#039;65zeň#039;6E i pozdě#039;65jš#039;9A#039;ED aktivista OF. Koneckonců#039;75, nejde o prvn#039;ED nedokonč#039;63enou revoluci, viz tento č#039;63l#039;E1nek. Je tř#039;72eba hledat nov#039;E9 naplně#039;65n#039;ED sametu, kter#039;E9 se vě#039;65domě#039;65 oddě#039;65l#039;ED od pravdol#039;E1skov#039;E9ho V#039;E1clava Havla, kter#039;FD se př#039;72esunul do jin#039;FDch sf#039;E9r ducha. Revoluci, i když#039;9E zmrš#039;9Aenou, si nesm#039;EDme k dovrš#039;9Aen#039;ED vš#039;9Aeho ješ#039;9Atě#039;65 nechat ukr#039;E1st. Zejm#039;E9na ne tě#039;65mi sametov#039;FDmi dě#039;65dici a demagogy, kteř#039;72#039;ED vymě#039;65nili princip obč#039;63ansk#039;E9ho aktivismu za aktivn#039;ED politickou a ekonomickou vyž#039;9E#039;EDrku.  

M#039;FDm ideologick#039;FDm c#039;EDlem je dokonč#039;63en#039;ED vytunelovan#039;E9ho sametu, a to v r#039;E1mci obč#039;63ansk#039;FDch aktivit, zat#039;EDm organizovan#039;FDch na #039;FArovni m#039;EDstn#039;ED samospr#039;E1vy. Ale jejich potenci#039;E1l je mnohem vě#039;65tš#039;9A#039;ED. Ř#039;52eč#039;63eno s apoš#039;9Atolem Pavlem, ospravedlně#039;65n#039;ED sametov#039;E9 revoluce je d#039;E1no nikoliv „#039;84obř#039;72#039;EDzkou“, č#039;63ili proklamovanou č#039;63i skuteč#039;63nou #039;FAč#039;63ast#039;ED na č#039;63innosti b#039;FDval#039;E9ho OF, ale „#039;84v#039;EDrou“, tj. aktivn#039;EDm nesen#039;EDm tě#039;65ch principů#039;75 a idej#039;ED, kter#039;E9 č#039;63#039;E1steč#039;63ně#039;65 realizovaly prvn#039;ED svobodn#039;E9 volby v roce 1990. Navrž#039;9Een#039;E1 ideologie by mě#039;65la pomoci 
vš#039;9Aem aktivistů#039;75m, a zejm#039;E9na tě#039;65m z nov#039;E9, porevoluč#039;63n#039;ED generace, kteř#039;72#039;ED potř#039;72ebuj#039;ED formulovat osobn#039;ED a kolektivn#039;ED politick#039;E9 postoje. Zvl#039;E1š#039;9Atě#039;65 a hlavně#039;65 by mě#039;65la pomoci tě#039;65m stran#039;E1m a hnut#039;EDm, kter#039;E9 se teprve budou tvoř#039;72it. 
Ale ideologii nelze př#039;72eceň#039;6Eovat. N#039;E1rys ideov#039;E9 linie je jedna vě#039;65c; politick#039;FD program re#039;E1lně#039;65 uskuteč#039;63niteln#039;FD zde a nyn#039;ED je vě#039;65c druh#039;E1; vytvoř#039;72en#039;ED partaje č#039;63i #039;FAspě#039;65š#039;9An#039;E1 revoluce v ně#039;65kter#039;E9m ze souč#039;63asn#039;FDch zkorumpovan#039;FDch uskupen#039;ED je vě#039;65c tř#039;72et#039;ED; dlouhodob#039;E9 udrž#039;9Een#039;ED centr#039;E1ln#039;ED moci a partajn#039;ED struktury obč#039;63ansk#039;FDch aktivistů#039;75 alespoň#039;6E na #039;FArovni krajů#039;75 je vě#039;65c č#039;63tvrt#039;E1; ideologick#039;E9 a medi#039;E1ln#039;ED obh#039;E1jen#039;ED c#039;EDlů#039;75 strany a politick#039;E9ho programu, zvl#039;E1š#039;9Atě#039;65 v souč#039;63asn#039;E9  mocensk#039;E9, až#039;9E cynick#039;E9 manipulaci veř#039;72ejn#039;E9ho m#039;EDně#039;65n#039;ED, je vě#039;65c p#039;E1t#039;E1; sestaven#039;ED kandid#039;E1tky sluš#039;9An#039;FDch lid#039;ED, sehn#039;E1n#039;ED peně#039;65z na volebn#039;ED boj, a mož#039;9Enost b#039;FDt opravdu zvolen, je vě#039;65c š#039;9Aest#039;E1; re#039;E1ln#039;E9 prosazen#039;ED politick#039;FDch z#039;E1jmů#039;75 v parlamentu formou z#039;E1konů#039;75 vyvzdorovan#039;FDch vů#039;75č#039;63i kompromisu, tlaku lobbistů#039;75, zastraš#039;9Aov#039;E1n#039;ED a aktivn#039;EDch nab#039;EDdek na korupci je vě#039;65c nejdů#039;75lež#039;9Eitě#039;65jš#039;9A#039;ED, a jistě#039;65 nikoliv posledn#039;ED. Ale sedmič#039;63ka je symbolick#039;E9 č#039;63#039;EDslo plnosti. Jako neplacen#039;FD ideolog obč#039;63ansk#039;FDch aktivistů#039;75 nab#039;EDdnu pouze prvn#039;ED krok. Když#039;9E jsem byl krajsk#039;FD volebn#039;ED zmocně#039;65nec OF pro Jihomoravsk#039;FD kraj v prvn#039;EDch volb#039;E1ch 1990, tak jsem dě#039;65lal i ně#039;65kter#039;E9 z ostatn#039;EDch kroků#039;75 v tehdy dan#039;FDch revoluč#039;63n#039;EDch podm#039;EDnk#039;E1ch. A proto nesu s kritizovan#039;FDm spoluvě#039;65zně#039;65m V#039;E1clavem Havlem nesmazateln#039;FD d#039;EDl viny za to, ž#039;9Ee se OF nepř#039;72etvoř#039;72ilo na regul#039;E9rn#039;ED politickou stranu. To ř#039;72#039;EDk#039;E1m pro ty kritiky, kteř#039;72#039;ED pr#039;E1vem napadaj#039;ED b#039;FDval#039;E9 OF a jej#039;ED form#039;E1ln#039;ED př#039;72edstavitele (jako jsem byl i j#039;E1) za to, ž#039;9Ee vlastn#039;ED blbost#039;ED, naivitou a nedbalost#039;ED nenaplnili politick#039;E9 c#039;EDle sametov#039;E9 revoluce. V#039;FDzvu doby naopak spr#039;E1vně#039;65 pochopil a po sv#039;E9m provedl jist#039;FD bankovn#039;ED apar#039;E1tč#039;63#039;EDk, jm#039;E9nem V#039;E1clav Klaus. Na trosk#039;E1ch OF zbudoval svou nyn#039;ED nemilovanou ODS, v n#039;EDž#039;9E se jeho soukrom#039;E9 př#039;72edstavy staly po v#039;EDtě#039;65zn#039;FDch volb#039;E1ch roku 1992 společ#039;63nou, a posl#039;E9ze i vytunelovanou vě#039;65c#039;ED n#039;E1s vš#039;9Aech. 
Z uveden#039;E9 kritiky Klause je jasn#039;E9, ž#039;9Ee ideologii nelze dě#039;65lat nezaujatě#039;65, na rozd#039;EDl od hodnotově#039;65 neutr#039;E1ln#039;ED politick#039;E9 filosofie. Jako politick#039;FD filosof mohu neutr#039;E1lně#039;65 zkoumat totalitarismus nebo tunelov#039;E1n#039;ED. Jako ideolog s nimi buď#039;64 souhlas#039;EDm nebo nesouhlas#039;EDm, a to v r#039;E1mci tě#039;65ch společ#039;63ensk#039;FDch a politick#039;FDch z#039;E1jmů#039;75, kter#039;E9 jsem si vzal za sv#039;E9. Pokud ně#039;65kdo tvrd#039;ED, ž#039;9Ee ideologie je principi#039;E1lně#039;65 š#039;9Akodliv#039;E1, ať#039;74 tedy uk#039;E1ž#039;9Ee, jak ne-ideově#039;65 obhajuje praktickou politiku, za kterou se stav#039;ED jako obč#039;63an. Bez ideologick#039;E9ho zdů#039;75vodně#039;65n#039;ED bude n#039;E1bož#039;9Eensk#039;FD fanatik, filosofick#039;FD doktrin#039;E1ř#039;72, partajn#039;ED demagog nebo kulturn#039;ED krasoduch. Kaž#039;9Ed#039;E1 kritick#039;E1 a odpově#039;65dn#039;E1 ideologie podporuje sv#039;FDmi formulacemi urč#039;63it#039;E9 politick#039;E9 hnut#039;ED a ideje. Viz v#039;FDš#039;9Ae uveden#039;FD politick#039;FD proces obč#039;63ansk#039;E9 emancipace a z#039;E1konod#039;E1rn#039;E9 suverenity, kter#039;E9mu aktivně#039;65 pom#039;E1h#039;E1m a kter#039;FD teoreticky obhajuji jako ideolog: No taxation without representation. Chci se jako ideolog zasadit o st#039;E1t, kde budou sluš#039;9An#039;ED lid#039;E9 m#039;EDt efektivn#039;ED vliv na tvorbu spravedliv#039;FDch a rozumn#039;FDch z#039;E1konů#039;75, a to prostř#039;72ednictv#039;EDm nov#039;E9 stranick#039;E9 politiky, kterou hodlaj#039;ED kolektivně#039;65 založ#039;9Eit a osobně#039;65 zdů#039;75vodň#039;6Eovat ostatn#039;EDm. Tak#039;E9 ji budou muset finanč#039;63ně#039;65 podporovat, a sv#039;E9pomocně#039;65 tvoř#039;72it jej#039;ED faktick#039;E9 organizač#039;63n#039;ED struktury. Jinak by nov#039;E1 politika dopadla stejně#039;65 š#039;9Apatně#039;65 jako dosavadn#039;ED partajn#039;ED establiš#039;9Ament. Aby se nevynalož#039;9Eily č#039;63as a pen#039;EDze nadarmo, budouc#039;ED politick#039;E1 č#039;63innost aktivistů#039;75 mus#039;ED dostat solidn#039;ED ideologick#039;E9 z#039;E1klady. 
Budov#039;E1n#039;ED st#039;E1tu III : Jak#039;E9 ideje do politiky? 
Metodicky postupuji př#039;72i tvorbě#039;65 ideologie pro obč#039;63ansk#039;E9 aktivisty n#039;E1sledovně#039;65. Vezmu dů#039;75lež#039;9Eit#039;E9 politick#039;E9 filosofy a z jejich d#039;EDla ideologicky vyberu ty body, kter#039;E9 maj#039;ED podstatn#039;FD vztah k dneš#039;9Aku, a to z hlediska m#039;E9 osobn#039;ED politick#039;E9 preference.  Ke sv#039;E9 ideologick#039;E9 preferenci jsem se jasně#039;65 vyj#039;E1dř#039;72il ve druh#039;E9 č#039;63#039;E1sti statě#039;65, a mou osobn#039;ED vizi politiky najdete v z#039;E1vě#039;65ru studie (IV. č#039;63#039;E1st). Tak se spoj#039;ED v hledan#039;E9m ideologick#039;E9m zdů#039;75vodně#039;65n#039;ED tř#039;72i dů#039;75lež#039;9Eit#039;E9 roviny. 
039;84#039;68 Klasick#039;E1 politick#039;E1 filosofie, kter#039;E1 m#039;E1 nadč#039;63asov#039;FD a č#039;63istě#039;65 teoretick#039;FD charakter. 
039;84#039;68 Jej#039;ED ideologicky nosn#039;E9 aspekty pro dneš#039;9Aek z hlediska z#039;E1jmů#039;75 c#039;EDlov#039;E9 skupiny, kter#039;E9 je dan#039;E1 ideologie urč#039;63ena jako myš#039;9Alenkov#039;FD n#039;E1stroj pro anal#039;FDzu politiky. 
039;84#039;68 Obh#039;E1jen#039;ED osobn#039;ED preference v r#039;E1mci politick#039;E9 vize, kter#039;E1 podle m#039;E9ho n#039;E1zoru nese smysluplnou budoucnost. 

Stejn#039;FDm způ#039;75sobem postupoval filosofick#039;FD zakladatel ideologie Karel Marx a vš#039;9Aichni jeho  konsekventn#039;ED ideologič#039;63t#039;ED n#039;E1sledovn#039;EDci, od levice  až#039;9E po pravici. Celkov#039;E1 charakteristika hledan#039;E9 ideologie bude jasn#039;E1 až#039;9E v z#039;E1vě#039;65ru, tak vydrž#039;9Ete. Rychle lze st#039;E1t pouze vykr#039;E1st, nikoliv vybudovat. 
1. Plat#039;F3n aneb idea obč#039;63ansk#039;E9 spravedlnosti 
Z Plat#039;F3novy politick#039;E9 filosofie jsou ideologicky dů#039;75lež#039;9Eit#039;E9 tř#039;72i momenty: idea spravedlnosti uskuteč#039;63ň#039;6Eovan#039;E1 v harmonick#039;E9m typu st#039;E1tu proti tendenc#039;EDm soci#039;E1ln#039;EDch darwinistů#039;75 jako Gorgi#039;E1s, kteř#039;72#039;ED vě#039;65ř#039;72ili a vě#039;65ř#039;72#039;ED jen na pr#039;E1vo silně#039;65jš#039;9A#039;EDho. Odpově#039;65d#039;ED Sokrata na tehdejš#039;9A#039;ED tunelov#039;E1n#039;ED společ#039;63nosti byla vize tzv. „#039;84str#039;E1ž#039;9Eců#039;75“. Ti reprezentovali osv#039;EDcen#039;E9 vl#039;E1dce spravuj#039;EDc#039;ED st#039;E1t podle vnitř#039;72n#039;EDch norem dan#039;FDch v trval#039;E9 starosti o vlastn#039;ED duš#039;9Ai a j#039;ED dosahovan#039;E9 hodnoty.  Platon jasně#039;65 vidě#039;65l, ž#039;9Ee nezř#039;72#039;EDzen#039;E1 touha po moci a hrabivost (pleonexie) je nevykoř#039;72eniteln#039;E1; trvale nič#039;63#039;ED a bude nič#039;63it st#039;E1t. Promě#039;65nu společ#039;63nosti vid#039;ED na #039;FArovni vzdě#039;65l#039;E1n#039;ED a zvl#039;E1š#039;9Atn#039;EDho stylu ž#039;9Eivota pro intelektu#039;E1ln#039;ED vrstvu společ#039;63nosti. Zm#039;EDně#039;65n#039;ED str#039;E1ž#039;9Eci jsou souč#039;63asně#039;65 filosofov#039;E9 a obč#039;63an#039;E9, kteř#039;72#039;ED vykon#039;E1vaj#039;ED vl#039;E1du. Nejde mi o to, do jak#039;E9 m#039;EDry je dialog #039;DAstava utopick#039;FD nebo ne. Filosof Jan Patoč#039;63ka rozeb#039;EDral p#039;E9č#039;63i o duš#039;9Ai na bytov#039;FDch semin#039;E1ř#039;72#039;EDch v letech 1974-75, kter#039;E9 tě#039;65sně#039;65 př#039;72edch#039;E1zely vznik Charty 77. Bez tě#039;65chto semin#039;E1ř#039;72ů#039;75 o Plat#039;F3novi by mož#039;9En#039;E1 nebyla ani sametov#039;E1 revoluce.  
Kl#039;EDč#039;63ov#039;E9 body p#039;E9č#039;63e o duš#039;9Ai ideologicky potř#039;72ebn#039;E9 pro dneš#039;9Aek jsou n#039;E1sleduj#039;EDc#039;ED. Č#039;43esk#039;E1 společ#039;63nost je ovl#039;E1d#039;E1na neuspoř#039;72#039;E1danou touhou po moci a po majetku, kter#039;E1 dostala společ#039;63ensky zelenou od dob Klausovy privatizace. Jej#039;ED souč#039;63asnou a u n#039;E1s vl#039;E1dnouc#039;ED ideologi#039;ED je neoliberalismus nesen#039;FD skryt#039;FDmi oligarchick#039;FDmi z#039;E1jmy. C#039;EDlen#039;FDm nebudov#039;E1n#039;EDm st#039;E1tu vznikl dojem, ž#039;9Ee veř#039;72ejn#039;E1 vě#039;65c neexistuje, protož#039;9Ee je už#039;9E vytunelov#039;E1na nebo zprivatizov#039;E1na. Moc #039;FAdajně#039;65 patř#039;72#039;ED tě#039;65m nejdrzejš#039;9A#039;EDm politiků#039;75m a nejvě#039;65tš#039;9A#039;EDm zlodě#039;65jů#039;75m, neboť#039;74 poctivě#039;65 pracuj#039;ED jen hlup#039;E1ci. Tzv. „#039;84chytr#039;FD č#039;63lově#039;65k“ nakrade a pak dě#039;65l#039;E1 do politiky, aby si nakraden#039;E9 udrž#039;9Eel pomoc#039;ED poslaneck#039;E9 imunity a partajn#039;EDho vlivu, buď#039;64 sv#039;E9ho nebo tě#039;65ch kon#039;EDků#039;75, kter#039;E9 plat#039;ED. Mentalita pleonexie ovl#039;E1d#039;E1 i myš#039;9Alen#039;ED „#039;84mal#039;E9ho č#039;63esk#039;E9ho č#039;63lově#039;65ka“. Ten je trvale frustrovan#039;FD t#039;EDm, ž#039;9Ee nem#039;E1 tolik  majetku jako  Kož#039;9Een#039;FD na Baham#039;E1ch nebo jako č#039;63eš#039;9At#039;ED uhlobaroni, vyslouž#039;9Eil#039;ED ministř#039;72i a aktivn#039;ED politici. Existuje z#039;E1sadn#039;ED rovnost dan#039;E1 pleonexi#039;ED. Hrabivost bě#039;65ž#039;9En#039;E9ho pana Nov#039;E1ka je stejně#039;65 intenzivn#039;ED jako u velk#039;FDch zlodě#039;65jů#039;75 a politiků#039;75; nav#039;EDc na zač#039;63#039;E1tku privatizace on i oni nemě#039;65li vů#039;75bec nic.  Ale fakticky vytvoř#039;72en#039;E1 nerovnost dan#039;E1 nestejnou mož#039;9Enost#039;ED nakr#039;E1st př#039;72i velk#039;E9 a mal#039;E9 privatizaci a v souč#039;63asn#039;E9m v#039;FDkonu veř#039;72ejn#039;E9 funkce způ#039;75sobuje trval#039;FD pocit masov#039;E9 ukř#039;72ivdě#039;65nosti a z#039;E1visti. D#039;EDky vš#039;9Audypř#039;72#039;EDtomn#039;E9 „#039;84blb#039;E9 n#039;E1ladě#039;65“ je pleonektick#039;FD obč#039;63an ide#039;E1lně#039;65 manipulovateln#039;FD. Automaticky bude nič#039;63it jak#039;E9hokoliv obě#039;65tn#039;EDho ber#039;E1nka, kter#039;E9ho mu ně#039;65kdo nastrč#039;63#039;ED. Nekontrolovateln#039;E1 hrabivost a mocichtivost je iracion#039;E1ln#039;ED vlastnost, proto mus#039;ED v#039;E9st nutně#039;65 k destrukci racion#039;E1ln#039;EDch hodnot a veř#039;72ejn#039;E9ho prostoru. Pleonektick#039;FD pan Nov#039;E1k s nakraden#039;FDm i nenakraden#039;FDm majetkem nutně#039;65 znič#039;63#039;ED veř#039;72ejn#039;FD prostor, a nakonec znič#039;63#039;ED i s#039;E1m sebe. K tomu dojde v militantn#039;EDm faš#039;9Aismu, kter#039;FD povede intern#039;ED obč#039;63anskou v#039;E1lku vš#039;9Aech proti vš#039;9Aem. 
Hlavn#039;EDm ideologick#039;FDm t#039;E9matem p#039;E9č#039;63e o duš#039;9Ai je změ#039;65na ve sm#039;FDš#039;9Alen#039;ED společ#039;63nosti, kde idea spravedlnosti mus#039;ED dostat potř#039;72ebn#039;E9 intelektu#039;E1ln#039;ED zdů#039;75vodně#039;65n#039;ED a mor#039;E1ln#039;ED v#039;E1hu. Nejsme ve Francii, kde intelektu#039;E1l automaticky dost#039;E1v#039;E1 m#039;EDsto ve sdě#039;65lovac#039;EDch prostř#039;72edc#039;EDch. Č#039;43esk#039;E1 mainstreamov#039;E1 m#039;E9dia si 
vybrala vlastn#039;ED figurky jako samozvan#039;E9 „#039;84experty“ na cokoliv, a s nimi pak manipuluj#039;ED veř#039;72ejnost. P#039;E9č#039;63e o duš#039;9Ai znamen#039;E1 programovou pr#039;E1ci na spojen#039;ED tř#039;72#039;ED rovin. 
039;84#039;68 Obč#039;63ansk#039;E9 iniciativy mus#039;ED podpoř#039;72it #039;FAsil#039;ED společ#039;63ensky angaž#039;9Eovan#039;FDch intelektu#039;E1lů#039;75, kteř#039;72#039;ED by mě#039;65li trvale demaskovat zhoubn#039;FD vliv rů#039;75zn#039;FDch forem pleonexie na veř#039;72ejn#039;FD prostor. Ideologie mus#039;ED vě#039;65domě#039;65 a c#039;EDleně#039;65 nič#039;63it skryt#039;FD obdiv ke zlodě#039;65jů#039;75m a tunel#039;E1ř#039;72ů#039;75m, k neviditeln#039;E9 ruce trhu, k soci#039;E1ln#039;EDmu darwinismu, ke vlivu sobeck#039;FDch genů#039;75 a podobn#039;FDm objektivistick#039;FDm m#039;FDtů#039;75m 21. stolet#039;ED. 
039;84#039;68 Na stejn#039;E9 ideologick#039;E9 #039;FArovni je i boj proti pohrd#039;E1n#039;ED tzv. „#039;84sockami“, kdy slab#039;ED pohrdaj#039;ED ješ#039;9Atě#039;65 slabš#039;9A#039;EDmi, m#039;EDsto aby se s nimi spojili a změ#039;65nili pomě#039;65ry. Souč#039;63asn#039;FD ment#039;E1ln#039;ED stav společ#039;63nosti znev#039;FDhodň#039;6Euje demokracii a nahr#039;E1v#039;E1 faš#039;9Aismu, protož#039;9Ee v ně#039;65m v#039;EDtě#039;65z#039;ED myš#039;9Alen#039;ED typu Gorgi#039;E1se. 
039;84#039;68 Iniciativy by mě#039;65ly c#039;EDlevě#039;65domě#039;65 poskytovat argumenty a zdroje pro reflexi t#039;E9 skupině#039;65 veř#039;72ejně#039;65 zaujat#039;FDch obč#039;63anů#039;75, kteř#039;72#039;ED pro ostatn#039;ED př#039;72edstavuj#039;ED nositele orientace ve společ#039;63ensk#039;FDch ot#039;E1zk#039;E1ch. Tito lid#039;E9 obvykle nejsou př#039;72#039;EDm#039;FDmi č#039;63leny obč#039;63ansk#039;FDch hnut#039;ED, ale skrytě#039;65 č#039;63i otevř#039;72eně#039;65 s nimi sympatizuj#039;ED. Z#039;E1kladn#039;ED vliv by mě#039;65l j#039;EDt př#039;72es kulturu a j#039;ED podporovan#039;E9 obč#039;63ansk#039;E9 hodnoty. 
039;84#039;68 Ideologie zahrnuje i vě#039;65dom#039;E9 pů#039;75soben#039;ED v tě#039;65ch m#039;E9di#039;EDch, kter#039;E9 programově#039;65 př#039;72ej#039;ED obč#039;63ansk#039;FDm aktivit#039;E1m. C#039;EDlem by mě#039;65l b#039;FDt vznik jak#039;E9si voln#039;E9 formy akademie, kter#039;E1 se bude vě#039;65domě#039;65 vě#039;65novat souč#039;63asn#039;E9 formě#039;65 „#039;84p#039;E9č#039;63e o duš#039;9Ai“ dan#039;E9 na z#039;E1kladě#039;65 veř#039;72ejně#039;65 obhajovan#039;FDch idej#039;ED. Z#039;E1roveň#039;6E mus#039;ED zač#039;63#039;EDt v#039;E1ž#039;9En#039;E1 debata o tom, co je společ#039;63ensk#039;E1 spravedlnost pro n#039;E1s, zde a nyn#039;ED. 

Humanist#039;E9 vš#039;9Aeho druhu se mus#039;ED spojit, i když#039;9E budou politicky v rů#039;75zn#039;FDch stran#039;E1ch. Boj proti pleonexii je trval#039;FD, z podstaty vě#039;65ci konfliktn#039;ED, a nav#039;EDc teoreticky neř#039;72eš#039;9Aiteln#039;FD. Ř#039;52eš#039;9A#039;ED ji až#039;9E politick#039;E1 praxe a z#039;E1kony. Anti-hrabiv#039;E1 ideologie obč#039;63ansk#039;E9ho hnut#039;ED mus#039;ED jasně#039;65 nast#039;EDnit z#039;E1kladn#039;ED rysy toho, co vid#039;ED jako spravedliv#039;E9 uspoř#039;72#039;E1d#039;E1n#039;ED veř#039;72ejn#039;FDch vě#039;65c#039;ED vzhledem k dalš#039;9A#039;ED generaci. To je z#039;E1sadn#039;ED ideologick#039;E1 stopka pleonexii, protož#039;9Ee umož#039;9Eň#039;6Euje rozumnou debatu mimo okamž#039;9Eit#039;FD osobn#039;ED prospě#039;65ch. Jen tak si zajist#039;ED anti-pleonektick#039;E1 ideologie trvalou př#039;72#039;EDzeň#039;6E rozumn#039;FDch obč#039;63anů#039;75. Ti jsou spravedliv#039;ED, odpově#039;65dn#039;ED a v#039;ED, ž#039;9Ee slož#039;9Eit#039;E9 vě#039;65ci nelze dostat do jednoho demagogick#039;E9ho volebn#039;EDho hesla. Ot#039;E1zku spravedlnosti ješ#039;9Atě#039;65 pojedn#039;E1v#039;E1 posledn#039;ED č#039;63#039;E1st studie z hlediska liber#039;E1ln#039;ED ideologie (John Rawls). 
2. Aristoteles aneb idea obč#039;63ansk#039;E9 politeje 
Z politick#039;E9 filosofie tohoto nejvě#039;65tš#039;9A#039;EDho filosofa vš#039;9Aech dob lze ideologicky použ#039;9E#039;EDt jeden dů#039;75lež#039;9Eit#039;FD moment. Veř#039;72ejn#039;FD prostor se skl#039;E1d#039;E1 z nekoneč#039;63n#039;E9 plurality dober, kter#039;FDch chceme dos#039;E1hnout. Aristoteles obhajoval politiku jako nejvyš#039;9Aš#039;9A#039;ED architektonick#039;E9 umě#039;65n#039;ED, což#039;9E najdeme v d#039;EDle Etika Nikomachova. N#039;E1š#039;9A veř#039;72ejn#039;FD prostor ovš#039;9Aem ovl#039;E1d#039;E1 pouze forma „#039;84pož#039;9Eivač#039;63n#039;E9ho ž#039;9Eivota“, a ne mnohem vyš#039;9Aš#039;9A#039;ED forma „#039;84politick#039;E9ho ž#039;9Eivota“. Společ#039;63n#039;FD prostor politeje nelze vybudovat bez idej#039;ED, kter#039;E9 jasně#039;65 vytvoř#039;72#039;ED urč#039;63itou hierarchii, tj. politicky zdů#039;75vodně#039;65nou architekturu n#039;E1roků#039;75 a hodnot. Kter#039;E9 hodnoty maj#039;ED obč#039;63anš#039;9At#039;ED aktivist#039;E9 d#039;E1t na prvn#039;ED m#039;EDsto? A proč#039;63? Co je společ#039;63n#039;E9 doopravdy, a co jen zd#039;E1nlivě#039;65? Kde jsou lid#039;E9, pro kter#039;E9 je „#039;84politick#039;FD ž#039;9Eivot“ opravdovou ž#039;9Eivotn#039;ED v#039;E1š#039;9An#039;ED a posl#039;E1n#039;EDm? Politick#039;FD ž#039;9Eivot neznamen#039;E1 hrab#039;E1n#039;ED majetku a vlivu v politick#039;E9 funkci, jak se obecně#039;65 mysl#039;ED. Rehabilitace politiky potř#039;72ebuje kolektivn#039;ED rehabilitaci tě#039;65ch idej#039;ED, kter#039;E9 zakl#039;E1daj#039;ED a nesou společ#039;63n#039;FD prostor jedn#039;E1n#039;ED a ž#039;9Eivota. Tuto společ#039;63nou vě#039;65c Aristoteles naz#039;FDval „#039;84politea“. Rehabilitaci politeje nelze prov#039;E9st bez př#039;72#039;EDkladů#039;75 tě#039;65ch v#039;FDteč#039;63n#039;FDch obč#039;63anů#039;75, kteř#039;72#039;ED politiku dě#039;65lali v minulosti. 
Kl#039;EDč#039;63em pro obranu veř#039;72ejn#039;E9ho prostoru je podle Aristotela jasn#039;E9 rozdě#039;65len#039;ED mezi veř#039;72ejn#039;FDm prostorem politeje a soukromou sf#039;E9rou tehdejš#039;9A#039;ED dom#039;E1c#039;ED ekonomie. Toto rozdě#039;65len#039;ED nyn#039;ED padlo, což#039;9E jsem uk#039;E1zal v prvn#039;ED č#039;63#039;E1sti studie. Oligarchie veden#039;E1 priv#039;E1tn#039;EDmi z#039;E1jmy už#039;9E spravuje st#039;E1t př#039;72#039;EDmo, př#039;72es 
nastrč#039;63en#039;E9 politick#039;E9 strany. Dalš#039;9A#039;EDm dů#039;75lež#039;9Eit#039;FDm momentem vzat#039;FDm z Aristotela je rozd#039;EDl mezi iniciativou a prax#039;ED. Obč#039;63ansk#039;E9 iniciativy jsou tě#039;65mi, kter#039;E9 d#039;E1vaj#039;ED nov#039;FD zač#039;63#039;E1tek. Ale kl#039;EDč#039;63ov#039;FD moment #039;FAspě#039;65chu spoč#039;63#039;EDv#039;E1 v tom, ž#039;9Ee najdou aktivn#039;ED lidi, kteř#039;72#039;ED se k nim př#039;72ipoj#039;ED, a nesou jejich pr#039;E1ci d#039;E1l. Jinak nevznikne vlivn#039;E1 politika, pouze mal#039;E9 iniciativn#039;ED skupiny. Př#039;72i v#039;FDkonu praxe se samozř#039;72ejmě#039;65 změ#039;65n#039;ED i povaha poč#039;63#039;E1tku, protož#039;9Ee nově#039;65 př#039;72#039;EDchoz#039;ED jsou stejně#039;65 svobodn#039;ED a iniciativn#039;ED a chtě#039;65j#039;ED do vě#039;65c#039;ED mluvit z titulu praxe. Kde je š#039;9Apatn#039;FD a dobr#039;FD kompromis vzhledem k ustavuj#039;EDc#039;EDmu poč#039;63#039;E1tku?  Toto rozliš#039;9Aov#039;E1n#039;ED prob#039;EDh#039;E1 v trval#039;E9 debatě#039;65, ale ta mus#039;ED m#039;EDt svou vlastn#039;ED kulturu, tj. urč#039;63it#039;E1 vnitř#039;72n#039;ED pravidla. Z hlediska Aristotelova pojet#039;ED politiky by mě#039;65la ideologie obč#039;63ansk#039;E9 praxe vidě#039;65t n#039;E1sleduj#039;EDc#039;ED jevy. 
039;84#039;68 Rozd#039;EDl mezi form#039;E1ln#039;ED demokraci#039;ED a ž#039;9Eiv#039;FDm politick#039;FDm prostorem. Na form#039;E1ln#039;ED demokratick#039;E9 vl#039;E1dě#039;65 tup#039;E9 a pasivn#039;ED vě#039;65tš#039;9Ainy lze bez probl#039;E9mů#039;75 vybudovat jak#039;E9koliv formy autoritativn#039;EDch rež#039;9Eimů#039;75, kter#039;E9 nyn#039;ED reprezentuj#039;ED souč#039;63asn#039;E9 formy extr#039;E9mn#039;EDho neokonservativismu, stalinismu a neofaš#039;9Aismu. 
039;84#039;68 Spojen#039;ED iniciativy a praxe znamen#039;E1 konec ž#039;9E#039;E1rlivosti a nič#039;63en#039;ED jin#039;FDch iniciativ, dnes tak č#039;63ast#039;FD jev. Jedna vě#039;65c je boj o dotace, druh#039;E1 vě#039;65c je starost o res publica ve smyslu společ#039;63ně#039;65 tvoř#039;72en#039;E9 politiky. Praxe by mě#039;65la v#039;E9st ke společ#039;63n#039;E9 „#039;84architektuř#039;72e“ c#039;EDlů#039;75 obhajovan#039;FDch na krajsk#039;E9, a pot#039;E9 i na celost#039;E1tn#039;ED #039;FArovni. 
039;84#039;68 Př#039;72imlouval bych se za vytvoř#039;72en#039;ED „#039;84Charty obč#039;63ansk#039;FDch iniciativ“, kde by byly d#039;E1ny konkr#039;E9tn#039;ED c#039;EDle politick#039;E9ho #039;FAsil#039;ED, k nimž#039;9E by se vš#039;9Aichni aktivist#039;E9 mohli př#039;72ipojit. 
039;84#039;68 Aktivn#039;ED obhajoba demokracie jako veř#039;72ejn#039;E9ho prostoru, v ně#039;65mž#039;9E vynikaj#039;ED aristokrati ducha, a ne pokř#039;72iven#039;ED demagogov#039;E9. Zde by mě#039;65l jasně#039;65 nastoupit osobn#039;ED, tj. polemick#039;FD charakter veř#039;72ejn#039;E9ho prostoru. Zlodě#039;65jny, zlodě#039;65ji a demagogov#039;E9 by se mě#039;65li naz#039;FDvat prav#039;FDm jm#039;E9nem, a s patř#039;72ič#039;63n#039;FDm zdů#039;75vodně#039;65n#039;EDm. 
039;84#039;68 Demokracie potř#039;72ebuje vlastn#039;ED aristokracii ducha, sebevě#039;65domou vzdě#039;65lanost, jasně#039;65 danou mluvu, ironii a vtip, což#039;9E vypl#039;FDv#039;E1 z definice svobodn#039;E9 a inteligentn#039;ED obč#039;63ansk#039;E9 iniciativy. Demokrat typu Karla Č#039;43apka fundament#039;E1lně#039;65 vě#039;65ř#039;72#039;ED lidem. V tom se liš#039;9A#039;ED od demagoga a manipul#039;E1tora, kter#039;FD lidem fundament#039;E1lně#039;65 nevě#039;65ř#039;72#039;ED, protož#039;9Ee je mus#039;ED v ně#039;65č#039;63#039;EDm z#039;E1jmu ně#039;65kam manipulovat.  

Platon i Aristoteles oceň#039;6Euj#039;ED aristokraty ducha i jedn#039;E1n#039;ED, a t#039;EDm ukazuj#039;ED pln#039;E9 mož#039;9Enosti č#039;63lově#039;65ka jako z#039;F3on politikon. Tuto mentalitu bohuž#039;9Eel vě#039;65tš#039;9Ainově#039;65 nem#039;E1me, protož#039;9Ee plebejsk#039;FD charakter č#039;63esk#039;E9 společ#039;63nosti je historicky utv#039;E1ř#039;72en mimo intelektu#039;E1ln#039;ED č#039;63i kulturn#039;ED elitu společ#039;63nosti. Alespoň#039;6E v č#039;63#039;E1sti společ#039;63nosti je tř#039;72eba aristokracii ducha c#039;EDlevě#039;65domě#039;65 budovat.  Opakuji mou definici obč#039;63ansk#039;E9ho principu (II. č#039;63#039;E1st). Obč#039;63ansk#039;FD princip znamen#039;E1 neziš#039;9Atnou služ#039;9Ebu ně#039;65kolika aktivistů#039;75 pro vš#039;9Aechny obč#039;63any v t#039;E9 č#039;63i on#039;E9 veř#039;72ejn#039;E9 vě#039;65ci. Z definice je jasn#039;E9, ž#039;9Ee aktivist#039;E9 jsou aristokrat#039;E9 ducha a jedn#039;E1n#039;ED: je jich m#039;E1lo, ale svobodn#039;FDm rozhodnut#039;EDm se nasadili pro služ#039;9Ebu vš#039;9Aech. To je z#039;E1sadn#039;ED rozd#039;EDl proti oligarchii, kde p#039;E1r politick#039;FDch mafi#039;E1nů#039;75 znevoln#039;ED vš#039;9Aechny ostatn#039;ED obč#039;63any pro sv#039;E9 vlastn#039;ED c#039;EDle. Viz prvn#039;ED č#039;63#039;E1st a př#039;72#039;EDklad souč#039;63asn#039;E9 povodň#039;6Eov#039;E9 daně#039;65 uvalen#039;E9 bohat#039;FDmi na chud#039;E9. Pokud nebude vidě#039;65t rozd#039;EDl mezi politickou oligarchi#039;ED a obč#039;63anskou aristokraci#039;ED, pak nebude existovat ani veř#039;72ejn#039;FD prostor ve smyslu aktu#039;E1ln#039;EDho jedn#039;E1n#039;ED v#039;FDteč#039;63n#039;FDch obč#039;63anů#039;75. Tito lid#039;E9 zakl#039;E1daj#039;ED demokracii ve smyslu aktivn#039;ED př#039;72#039;EDtomnosti ideje společ#039;63n#039;E9ho prostoru, v ně#039;65ž#039;9E se d#039;E1 lidsky a dů#039;75stojně#039;65 ž#039;9E#039;EDt. #039;DAstavn#039;ED forma demokracie jako rež#039;9Eimu vl#039;E1dy je d#039;E1na z#039;E1kony, ale to nen#039;ED skuteč#039;63n#039;E1 politeia. Dnes n#039;E1m vl#039;E1dne oligarchie, kter#039;E1 byla zvolena zcela demokraticky. Proti aktivn#039;ED pleonexii oligarchie potř#039;72ebujeme obč#039;63anskou a aktivistickou demokracii ve smyslu aktivně#039;65 utv#039;E1ř#039;72en#039;E9ho politick#039;E9ho prostoru. V ně#039;65m se objevuj#039;ED st#039;E1le nov#039;E9 iniciativy, ale z#039;E1roveň#039;6E zde mus#039;ED existovat i trval#039;E1, institucion#039;E1lně#039;65 zajiš#039;9Atě#039;65n#039;E1 praxe obhajuj#039;EDc#039;ED ten č#039;63i onen aspekt obecn#039;E9ho 
dobra. Z#039;E1kladn#039;ED #039;FAkol ideologie vid#039;EDm v ustaven#039;ED obecn#039;E9 solidarity vš#039;9Aech obč#039;63anů#039;75, kteř#039;72#039;ED č#039;63inem i slovem svobodně#039;65 utv#039;E1ř#039;72ej#039;ED politick#039;FD prostor: od odbor#039;E1ř#039;72ů#039;75, anarchistů#039;75, až#039;9E po obč#039;63ansk#039;E9 aktivisty v ekologii a jinde. Na rozd#039;EDl od faš#039;9Aistů#039;75 a  demagogů#039;75 mus#039;ED demokratick#039;FD aktivista uk#039;E1zat, v č#039;63em tkv#039;ED jeho služ#039;9Eba vzhledem ke vš#039;9Aem, a tak#039;E9 co je ona res publica, kterou h#039;E1j#039;ED.  
3. Akvinsk#039;FD aneb svrchovanost vyš#039;9Aš#039;9A#039;ED autority 
Stř#039;72edově#039;65k#039;FD scholastik a svě#039;65tec Tom#039;E1š#039;9A Akvinsk#039;FD patř#039;72#039;ED k posledn#039;EDm postav#039;E1m klasick#039;E9 politick#039;E9 filosofie, kterou chci zm#039;EDnit v r#039;E1mci budovan#039;E9 ideologie obč#039;63anstv#039;ED.  Z jeho rozs#039;E1hl#039;E9ho d#039;EDla n#039;E1s zaj#039;EDm#039;E1 jedna dů#039;75lež#039;9Eit#039;E1 a dnes opom#039;EDjen#039;E1 vě#039;65c: vztah duchovn#039;ED autority (auctoritas) a svě#039;65tsk#039;E9 moci (potestas). Krize modern#039;ED autority m#039;E1 jin#039;E9 koř#039;72eny než#039;9E ve stř#039;72edově#039;65ku, ale je jasně#039;65 dan#039;FDm faktem. Kaž#039;9Ed#039;FD politik a #039;FAř#039;72edn#039;ED reprezentant st#039;E1tu vid#039;ED znič#039;63uj#039;EDc#039;ED dů#039;75sledky upadl#039;E9 autority st#039;E1tu po sametu. #039;DAř#039;72edn#039;ED v#039;FDkon autority je lidem k sm#039;EDchu, protož#039;9Ee vě#039;65d#039;ED, ž#039;9Ee „#039;84p#039;E1ni nahoř#039;72e“ si to vž#039;9Edy zař#039;72#039;EDd#039;ED tak, jak sami potř#039;72ebuj#039;ED. Autorita se st#039;E1v#039;E1 divadlem maskuj#039;EDc#039;EDm zcela př#039;72#039;EDzemn#039;ED z#039;E1jmy a cynismus moci. To ukazuje ofici#039;E1ln#039;ED statut spravedlnosti, tj. označ#039;63en#039;ED st#039;E1tn#039;EDho zastupitelstv#039;ED jako „#039;84justič#039;63n#039;ED mafie“ (viz soudn#039;ED spor Beneš#039;9Aov#039;E1 versus Veseck#039;E1 a spol.). Moc  vl#039;E1dnouc#039;ED oligarchie m#039;E1 donucovac#039;ED a sv#039;E9voln#039;FD charakter, proto z podstaty vě#039;65ci nič#039;63#039;ED veř#039;72ejnou autoritu postavenou na dobrovoln#039;E9 posluš#039;9Anosti vů#039;75č#039;63i obecně#039;65 uznan#039;FDm hodnot#039;E1m. V#039;EDtě#039;65zstv#039;ED autoritativn#039;EDho rež#039;9Eimu znamen#039;E1 znič#039;63en#039;ED skuteč#039;63n#039;E9 autority, protož#039;9Ee vl#039;E1dnouc#039;ED oligarchie ji nahrad#039;ED donucovac#039;ED moc#039;ED ekonomiky a policie. Ideologie iniciativ mus#039;ED naopak skuteč#039;63nou autoritu ve společ#039;63nosti c#039;EDlevě#039;65domě#039;65 budovat. Donucovac#039;ED moc a skuteč#039;63n#039;E1 autorita se vyluč#039;63uj#039;ED. Naopak se spojuje obč#039;63ansk#039;E1 moc vznikl#039;E1 svobodn#039;FDm jedn#039;E1n#039;EDm a duchovn#039;ED autorita vznikl#039;E1 svobodn#039;FDm př#039;72ijet#039;EDm vyš#039;9Aš#039;9A#039;EDho smyslu ž#039;9Eivota. Ideologie mus#039;ED uk#039;E1zat vz#039;E1jemnou vazbu skuteč#039;63n#039;E9 autority a skuteč#039;63n#039;E9 politick#039;E9 moci dan#039;E9 v politeji (viz př#039;72edeš#039;9Al#039;E9 body). Autorita vyrů#039;75st#039;E1 z jin#039;E9ho druhu moci, kter#039;E1 nen#039;ED v rozporu s obč#039;63anskou svobodou. 
Ideologie st#039;E1totvorn#039;FDch iniciativ mus#039;ED vě#039;65domě#039;65 nav#039;E1zat na duchovn#039;ED proudy, kter#039;E9 podporuj#039;ED trval#039;FD rů#039;75st hodnot po tis#039;EDcilet#039;ED (augere). Principi#039;E1lně#039;65 jsou to vš#039;9Aechna velk#039;E1 n#039;E1bož#039;9Eenstv#039;ED, kter#039;E1 d#039;EDky č#039;63innosti dan#039;E9ho auctora (Mojž#039;9E#039;EDš#039;9A, Budha, Jež#039;9E#039;EDš#039;9A, Mohamed...) ustavila tis#039;EDcilet#039;E9 civilizace (ž#039;9Eidovstv#039;ED, buddhismus, kř#039;72esť#039;74anstv#039;ED, isl#039;E1m...). D#039;E1le v naš#039;9Aich evropsk#039;FDch pomě#039;65rech je to autorita osv#039;EDcensk#039;E9ho liber#039;E1ln#039;EDho rozumu, kter#039;FD se od 18. stolet#039;ED ustavil jako samostatn#039;E1 dě#039;65jinn#039;E1 s#039;EDla, č#039;63asto i vů#039;75č#039;63i n#039;E1bož#039;9Eenstv#039;ED. Proti kr#039;E1tkozrak#039;FDm anarchistick#039;FDm č#039;63i ateistick#039;FDm v#039;FDpadů#039;75m vů#039;75č#039;63i duchovn#039;ED autoritě#039;65 je potř#039;72eba vidě#039;65t vlastn#039;ED fenom#039;E9n autority. Je j#039;EDm mož#039;9Enost trval#039;E9ho hodnotov#039;E9ho a civilizač#039;63n#039;EDho rů#039;75stu smě#039;65rem od pevně#039;65 dan#039;E9ho z#039;E1kladu.  Autorita harmonicky doplň#039;6Euje svobodnou politiku, protož#039;9Ee vš#039;9Aechna velk#039;E1 n#039;E1bož#039;9Eenstv#039;ED vytv#039;E1ř#039;72ela i velk#039;E9 svě#039;65tov#039;E9 civilizace. Obč#039;63ansk#039;E1 ideologie podporuj#039;EDc#039;ED trval#039;FD rů#039;75st autority by mě#039;65la m#039;EDt na mysli n#039;E1sleduj#039;EDc#039;ED faktory. 
039;84#039;68 Existuje ř#039;72#039;EDš#039;9Ae nadindividu#039;E1ln#039;EDch hodnot dan#039;FDch existenci#039;E1lně#039;65, k n#039;EDž#039;9E kaž#039;9Ed#039;FD rozumn#039;FD a odpově#039;65dn#039;FD č#039;63lově#039;65k zauj#039;EDm#039;E1 tak č#039;63i onak smyslupln#039;FD vztah, protož#039;9Ee je smrteln#039;FD tvor aktivně#039;65 hledaj#039;EDc#039;ED nesmrtelnost. 
039;84#039;68 Duchovn#039;ED společ#039;63enstv#039;ED reprezentuj#039;EDc#039;ED tuto ř#039;72#039;EDš#039;9Ai smyslu maj#039;ED z podstaty vě#039;65ci autoritu danou transcendent#039;E1ln#039;EDm vztahem k takto založ#039;9Een#039;FDm hodnot#039;E1m. Vztah k Absolutnu je lidsky vzato jedin#039;E9 m#039;EDsto, kter#039;E9 umož#039;9Eň#039;6Euje trval#039;FD rů#039;75st hodnot navzdory plynut#039;ED č#039;63asu a lidsk#039;E9 smrtelnosti (augere).  
039;84#039;68 Kaž#039;9Ed#039;E1 rozumn#039;E1 ideologie se mus#039;ED opř#039;72#039;EDt o existenci#039;E1ln#039;ED dynamiku danou v takto založ#039;9Een#039;E9 autoritě#039;65. Transcendent#039;E1lně#039;65 a n#039;E1bož#039;9Eensky založ#039;9Een#039;ED lid#039;E9 ch#039;E1pou svobodně#039;65 založ#039;9Een#039;FD vztah k Absolutnu jako trvalou podm#039;EDnku osobn#039;EDho i komunitn#039;EDho rů#039;75stu.  

Č#039;43lově#039;65k jako z#039;F3on politikon nem#039;E1 bez vztahu k transcendentn#039;ED autoritě#039;65 jinou mož#039;9Enost, jak trvale zajistit mož#039;9Enost osobn#039;EDho i civilizač#039;63n#039;EDho rů#039;75stu. Vztah k autoritě#039;65 ukazuje dvoj#039;ED vě#039;65c. Za prv#039;E9, zakotven#039;ED obč#039;63ansk#039;FDch hodnot v horizontu, kter#039;FD je př#039;72evyš#039;9Auje, protož#039;9Ee je založ#039;9Een#039;FD z hlediska vztahu k tak č#039;63i onak pojat#039;E9mu Absolutnu. Př#039;72#039;EDkladem je obč#039;63ansk#039;FD aktivista Sokrates, kter#039;FD obhajuje hled#039;E1n#039;ED pravdy t#039;EDm, ž#039;9Ee veř#039;72ejn#039;FDm dialogem ově#039;65ř#039;72uje v#039;FDrok Delfsk#039;E9 vě#039;65š#039;9At#039;EDrny. Bů#039;75h Apoll#039;F3n o ně#039;65m #039;FAsty P#039;FDthie ř#039;72ekl, ž#039;9Ee je nejmoudř#039;72ejš#039;9A#039;ED ž#039;9Ee vš#039;9Aech lid#039;ED, což#039;9E Sokrates jako obč#039;63an i filosof celož#039;9Eivotně#039;65 zkoumal. Za druh#039;E9, ideologie mus#039;ED b#039;FDt vzhledem k autoritě#039;65 i kritick#039;E1. Je nutn#039;E1 trval#039;E1 pozornost vů#039;75č#039;63i instituc#039;EDm, kter#039;E9 si z titulu n#039;E1bož#039;9Eensk#039;E9 č#039;63i duchovn#039;ED autority př#039;72ednostně#039;65 n#039;E1rokuj#039;ED urč#039;63it#039;E9 ekonomick#039;E9 statky nebo společ#039;63ensk#039;E9 č#039;63i politick#039;E9 postaven#039;ED. Zde je na m#039;EDstě#039;65 peč#039;63livě#039;65 rozliš#039;9Aovat. Aktivist#039;E9 nesm#039;ED s vanič#039;63kou vyl#039;EDt i d#039;EDtě#039;65, tj. nesm#039;ED se odř#039;72ezat od jedin#039;E9ho trval#039;E9ho (tj. transcendentn#039;EDho) zdroje autority, kter#039;E9 lidstvo poznalo. Tohoto omylu se dopouš#039;9At#039;ED rů#039;75zn#039;E9 formy militantn#039;EDho atheismu a protin#039;E1bož#039;9Eensk#039;FDch př#039;72edsudků#039;75 založ#039;9Een#039;FDch na poklesl#039;E9m osv#039;EDcenstv#039;ED. Na druh#039;E9 straně#039;65 je tř#039;72eba jasně#039;65 odm#039;EDtnout ty formy n#039;E1bož#039;9Eensk#039;E9 autority, kter#039;E1 z oportunistick#039;FDch dů#039;75vodů#039;75 slouž#039;9E#039;ED mocn#039;FDm. Moc skryt#039;E1 za duchovn#039;ED autoritu vytv#039;E1ř#039;72#039;ED faleš#039;9An#039;E9 společ#039;63ensk#039;E9 vě#039;65dom#039;ED, a t#039;EDm pom#039;E1h#039;E1 realizovat autorit#039;E1ř#039;72sk#039;E9 c#039;EDle mocn#039;FDch (neokonzervativn#039;ED katol#039;EDci, politicky aktivn#039;ED evangelik#039;E1lov#039;E9, vě#039;65ř#039;72#039;EDc#039;ED nacionalist#039;E9, neofaš#039;9Aistič#039;63t#039;ED republik#039;E1ni a dalš#039;9A#039;ED formy pravicov#039;E9ho autoritarismu). Autorita v n#039;E1bož#039;9Eensk#039;E9m č#039;63i osobn#039;EDm smyslu mus#039;ED b#039;FDt z hlediska ideologie pojata jako zdroj trval#039;E9ho rů#039;75stu na tě#039;65ch n#039;E1bož#039;9Eensk#039;FDch č#039;63i civilizač#039;63n#039;EDch z#039;E1kladech, kter#039;E9 po stalet#039;ED č#039;63i tis#039;EDcilet#039;ED ukazuj#039;ED v rů#039;75zn#039;FDch č#039;63#039;E1stech svě#039;65ta a v rů#039;75zn#039;FDch civilizac#039;EDch svou duchovn#039;ED ž#039;9Eivotnost ově#039;65ř#039;72enou tradic#039;ED. Vyv#039;E1ž#039;9Een#039;E1 ideologie mus#039;ED takto dan#039;E9 autoritě#039;65 obč#039;63ansky pom#039;E1hat. Transcendent#039;E1lně#039;65 založ#039;9Een#039;FD rů#039;75st na tis#039;EDcilet#039;FDch hodnot#039;E1ch tvoř#039;72#039;ED př#039;72irozen#039;E9ho spojence kvalitn#039;ED politiky. Vztah ke svobodně#039;65 př#039;72ijat#039;E9 autoritě#039;65 religi#039;F3zn#039;EDho charakteru je tvoř#039;72iv#039;FD, zakl#039;E1d#039;E1 hodnoty trval#039;E9ho r#039;E1zu a př#039;72irozeně#039;65 odporuje vš#039;9Aem totalit#039;E1rn#039;EDm tendenc#039;EDm, kter#039;E9 chtě#039;65j#039;ED tak č#039;63i onak zotroč#039;63it č#039;63lově#039;65ka. 
Z#039;E1vě#039;65r prvn#039;ED č#039;63#039;E1sti 
Dosavadn#039;ED n#039;E1rys ideologie byl v podstatě#039;65 „#039;84pravicov#039;FD“, protož#039;9Ee zakotvuje fundament#039;E1ln#039;ED hodnoty obč#039;63ansk#039;E9 politiky v klasick#039;FDch vztaz#039;EDch jako je autorita, n#039;E1bož#039;9Eenstv#039;ED, st#039;E1t a trval#039;E9 hodnoty dan#039;E9 na absolutn#039;ED #039;FArovni. Snaž#039;9Eil jsem se uk#039;E1zat, jak#039;E9 praktick#039;E9 c#039;EDle by mě#039;65la ideologie obč#039;63ansk#039;FDch iniciativ sledovat z hlediska strategie vedouc#039;ED k z#039;EDsk#039;E1n#039;ED svobodn#039;FDch, odpově#039;65dn#039;FDch a př#039;72em#039;FDš#039;9Aliv#039;FDch obč#039;63anů#039;75. Na jin#039;E9 typy volič#039;63ů#039;75 nem#039;E1 cenu dlouhodobě#039;65 vs#039;E1zet, protož#039;9Ee ti budou volit partaje podle vl#039;E1dnouc#039;ED demagogie nebo podle sv#039;FDch moment#039;E1ln#039;EDch v#039;FDhod. Obč#039;63ansk#039;E9 iniciativy mus#039;ED z podstaty obhajovan#039;FDch c#039;EDlů#039;75 př#039;72esahuj#039;EDc#039;EDch jednu generaci z#039;EDskat na svou stranu trval#039;E9 volič#039;63sk#039;E9 j#039;E1dro, kter#039;E9 mož#039;9En#039;E1 nebude poč#039;63etně#039;65 velk#039;E9, ale bude m#039;EDt autoritu a intelektu#039;E1ln#039;ED v#039;E1hu ve společ#039;63nosti. Tuto roli pln#039;ED v př#039;72edlož#039;9Een#039;E9 ideologii komunitaritn#039;ED, tradič#039;63n#039;ED nebo klasick#039;E9 hodnoty. Ideologie mus#039;ED nyn#039;ED s#039;E1hnout do dalš#039;9A#039;EDho arzen#039;E1lu politick#039;E9 filosofie, tentokr#039;E1t novově#039;65k#039;E9 provenience. Je tř#039;72eba obh#039;E1jit typ hodnot označ#039;63ovan#039;FDch jako „#039;84liber#039;E1ln#039;ED“, popř#039;72#039;EDpadě#039;65 „#039;84levicov#039;E9“. Viz n#039;E1sleduj#039;EDc#039;ED č#039;63#039;E1st. 
Budov#039;E1n#039;ED st#039;E1tu IV : Jak#039;FD jedinec do politiky? 
Př#039;72edeš#039;9Al#039;E9 n#039;E1vrhy ideologie pojedn#039;E1valy komunitn#039;ED charakter politick#039;E9ho prostoru a praxe z hlediska nadč#039;63asov#039;FDch idej#039;ED a hodnot.  Od 18. stolet#039;ED je st#039;E1t utv#039;E1ř#039;72en teoriemi společ#039;63ensk#039;E9 smlouvy, kter#039;E9 stav#039;ED na z#039;E1konod#039;E1rn#039;E9 vů#039;75li jednotlivce. Politiku vede respekt k př#039;72irozen#039;E9 svobodě#039;65 jednotlivce a k jeho nezadateln#039;FDm lidsk#039;FDm a obč#039;63ansk#039;FDm pr#039;E1vů#039;75m, k nimž#039;9E postupně#039;65 př#039;72ibyla i rů#039;75zně#039;65 š#039;9Airok#039;E1 ekonomick#039;E1 a soci#039;E1ln#039;ED pr#039;E1va. Nep#039;EDš#039;9Ai knihu, ale ideologick#039;FD n#039;E1vod k jedn#039;E1n#039;ED pro vybranou politickou skupinu, o n#039;EDž#039;9E vě#039;65ř#039;72#039;EDm, ž#039;9Ee př#039;72edstavuje politicky nosnou budoucnost pro naš#039;9Ai společ#039;63nost (viz II. č#039;63#039;E1st). I v tomto př#039;72#039;EDpadě#039;65 
pojedn#039;E1m pouze ně#039;65kter#039;E9 vybran#039;E9 autory z modern#039;ED politick#039;E9 filosofie. Z jejich d#039;EDla vyberu ty nosn#039;E9 ideologick#039;E9 momenty, kter#039;E9 poskytuj#039;ED praktick#039;FD n#039;E1vod pro  jedn#039;E1n#039;ED obč#039;63ansk#039;FDch aktivit, jež#039;9E maj#039;ED st#039;E1totvorn#039;E9 ambice.  
1. Montesquieu aneb diktatura exekutivy 
Š#039;8Alechtic a obh#039;E1jce konstituč#039;63n#039;ED monarchie Charles Louis Montesquieu vydal roku 1748 po celož#039;9Eivotn#039;EDm zkoum#039;E1n#039;ED spis nazvan#039;FD O duchu z#039;E1konů#039;75, kde se snaž#039;9E#039;ED urč#039;63it povahu politick#039;FDch instituc#039;ED vzhledem k z#039;E1konů#039;75m.  Francouzsk#039;E1 i americk#039;E1 revoluce zavedla jeho princip rozdě#039;65len#039;ED moci na z#039;E1konod#039;E1rnou, soudn#039;ED a v#039;FDkonnou jako z#039;E1kladn#039;ED princip demokratick#039;E9 formy vl#039;E1dy. Vš#039;9Aechny druhy moci jsou z#039;E1roveň#039;6E oddě#039;65leny a z#039;E1roveň#039;6E z#039;E1vis#039;ED jedna na druh#039;E9. Vz#039;E1jemn#039;FDm omezen#039;EDm jsou donuceny ke spolupr#039;E1ci, aniž#039;9E by jedna moc znič#039;63ila druhou. Liber#039;E1ln#039;ED společ#039;63nost zakotvuje efektivn#039;ED svobodu jedince v rovnosti př#039;72ed z#039;E1konem, ve faktick#039;E9 mož#039;9Enosti volit a b#039;FDt volen, a t#039;EDm urč#039;63ovat př#039;72es politicky ustavenou vl#039;E1du chod veř#039;72ejn#039;FDch vě#039;65c#039;ED. A vl#039;E1da z#039;E1kona je mož#039;9En#039;E1 pouze tehdy, pokud si bude troj#039;ED moc ve st#039;E1tě#039;65 vz#039;E1jemně#039;65 konkurovat, a př#039;72itom bude odk#039;E1z#039;E1na jinou moc#039;ED do sv#039;FDch vlastn#039;EDch mez#039;ED. V souč#039;63asn#039;E9 vl#039;E1dě#039;65 oligarchick#039;FDch z#039;E1jmov#039;FDch skupin jasně#039;65 v#039;EDtě#039;65z#039;ED pouh#039;E1 exekutiva, tj. vl#039;E1da. V n#039;ED dominuje spr#039;E1va jednotliv#039;FDch ministerstev, z nichž#039;9E vynik#039;E1 spr#039;E1va mě#039;65š#039;9Ace č#039;63ili moc ministerstva financ#039;ED. Poklesl#039;E1 exekutiva vid#039;ED finance a rozpoč#039;63et jako jedin#039;FD zdroj moci ve st#039;E1tě#039;65. Ostatn#039;ED slož#039;9Eky moci odlouč#039;63en#039;E9 od st#039;E1tn#039;EDho rozpoč#039;63tu maj#039;ED za #039;FAkol buď#039;64 př#039;72#039;EDmo slouž#039;9Eit vl#039;E1dě#039;65,  nebo maj#039;ED maskovat nerovnomě#039;65rn#039;E9 rozdě#039;65len#039;ED vš#039;9Aech tř#039;72#039;ED slož#039;9Eek moci. V souč#039;63asn#039;E9 #039;E9ř#039;72e exekutivně#039;65 pojat#039;E9 vl#039;E1dy dost#039;E1v#039;E1 demokracie tot#039;E1lně#039;65 na zadek z tě#039;65chto dů#039;75vodů#039;75. 
039;84#039;68 Parlament vypracov#039;E1v#039;E1 z#039;E1kony na zak#039;E1zku oligarchie, a nav#039;EDc je schvaluje v tzv. „#039;84zrychlen#039;E9m ř#039;72#039;EDzen#039;ED“. Veř#039;72ejnost nemů#039;75ž#039;9Ee nijak zas#039;E1hnout do tvorby z#039;E1konů#039;75. Ze z#039;E1konod#039;E1rn#039;E9ho procesu je dokonce vyř#039;72azena i ř#039;72#039;E1dně#039;65 zvolen#039;E1 parlamentn#039;ED opozice. Vl#039;E1da si v podstatě#039;65 vl#039;E1dne sama sobě#039;65, a to pomoc#039;ED ad hoc vydan#039;FDch dekretů#039;75 schvalovan#039;FDch posluš#039;9An#039;FDm parlamentem. 
039;84#039;68 Exekutivn#039;ED dekrety sleduj#039;EDc#039;ED ziskuchtiv#039;E9 a kr#039;E1tkodob#039;E9 c#039;EDle oligarchie vytv#039;E1ř#039;72ej#039;ED prostř#039;72ed#039;ED pr#039;E1vn#039;ED anomie, v n#039;EDž#039;9E nelze zajistit v#039;FDkon spravedlnosti.  Sv#039;E9voln#039;E1 exekutiva fakticky paralyzuje v#039;FDkon parlamentu, st#039;E1tn#039;ED spr#039;E1vy a soudnictv#039;ED, a pak veř#039;72ejnosti dokazuje zbyteč#039;63nost obou ostatn#039;EDch pil#039;EDř#039;72ů#039;75 moci. 
039;84#039;68 Vytv#039;E1ř#039;72en#039;EDm faleš#039;9An#039;FDm vě#039;65dom#039;EDm a demagogi#039;ED ukazuje exekutiva obě#039;65 ostatn#039;ED slož#039;9Eky moci jako neschopn#039;E9 n#039;E1stroje vl#039;E1dy. Ta by r#039;E1da dě#039;65lala pro lidi vě#039;65ci rychle a dobř#039;72e. Ale nemů#039;75ž#039;9Ee tak č#039;63init kvů#039;75li „#039;84zkorumpovan#039;FDm“ poslanců#039;75m, „#039;84zl#039;FDm“ soudců#039;75m a „#039;84l#039;EDn#039;FDm“ #039;FAř#039;72edn#039;EDků#039;75m. Od t#039;E9to ideologie je už#039;9E jen krok k autoritativn#039;EDmu a k faš#039;9Aistick#039;E9mu typu st#039;E1tu. 
039;84#039;68 Soudn#039;ED moc se st#039;E1v#039;E1 služ#039;9Ekou exekutivn#039;ED moci, a to př#039;72es zpolitizovan#039;E9 st#039;E1tn#039;ED zastupitelstv#039;ED a skrze mocensk#039;E9 kliky dlouhodobě#039;65 vl#039;E1dnouc#039;ED na ministerstvu spravedlnosti d#039;EDky partajn#039;EDmu obsazov#039;E1n#039;ED kl#039;EDč#039;63ov#039;FDch postů#039;75. #039;DAkol soudn#039;ED moci slouž#039;9E#039;EDc#039;ED exekutivě#039;65 a oligarchii je jasn#039;FD. Př#039;72es mafi#039;E1nsk#039;E9 instituce typu plzeň#039;6Esk#039;FDch pr#039;E1v je tř#039;72eba infiltrovat do soudn#039;EDho syst#039;E9mu zkorumpovan#039;E9 jedince vš#039;9Aeho druhu a skrze jejich skryt#039;E9 pů#039;75soben#039;ED pak efektivně#039;65 zajiš#039;9Ať#039;74ovat beztrestnost vš#039;9Aem syst#039;E9mově#039;65 dů#039;75lež#039;9Eit#039;FDm zlodě#039;65jů#039;75m a politiků#039;75m.  
039;84#039;68 Syst#039;E9mem dlouhodobě#039;65 př#039;72idě#039;65lovan#039;FDch konces#039;ED na veř#039;72ejnopr#039;E1vn#039;ED majetek (zdravotnictv#039;ED, š#039;9Akolstv#039;ED, dů#039;75chody, stavby atd.) se rozd#039;E1v#039;E1 moc a majetek tě#039;65m privilegovan#039;FDm skupin#039;E1m, kter#039;E9 nahrabaly znač#039;63n#039;FD majetek a vliv již#039;9E za Klausovy privatizace. Tyto skupiny př#039;72es nově#039;65 založ#039;9Een#039;E9 strany a za nimi stoj#039;EDc#039;ED rodinn#039;E9 dynastie mohou ovl#039;E1dnout př#039;72es dikt#039;E1t exekutivy i cel#039;FD st#039;E1t, a to na dlouh#039;E9 generace.  

Riziko nadvl#039;E1dy exekutivn#039;ED moci nad z#039;E1konod#039;E1rnou a soudn#039;ED tuneluje st#039;E1t zevnitř#039;72, protož#039;9Ee dlouhodobě#039;65 nič#039;63#039;ED samotnou mož#039;9Enost demokracie jako vl#039;E1dy aktivn#039;EDch obč#039;63anů#039;75. Exekutiva svě#039;65ř#039;72en#039;E1 do rukou oligarchie jde v prvn#039;ED ř#039;72adě#039;65 po veř#039;72ejn#039;E9m majetku, kter#039;FD z#039;EDsk#039;E1 za cenu koncentrace politick#039;E9 moci. Moc je trval#039;E1 pouze tehdy, když#039;9E je dlouhodobě#039;65 ochromena z#039;E1konod#039;E1rn#039;E1 č#039;63innost parlamentu, pr#039;E1ce nez#039;E1visl#039;E9 justice, prokuratury, a pokud je zmař#039;72eno vyš#039;9Aetř#039;72ov#039;E1n#039;ED trestn#039;FDch č#039;63inů#039;75, zejm#039;E9na z#039;E1sadn#039;EDch zlodě#039;65jen. Exekutiva mus#039;ED z podstaty vě#039;65ci nič#039;63it obč#039;63ansk#039;FD sektor a vš#039;9Aechny veř#039;72ejnopr#039;E1vn#039;ED instituce (př#039;72#039;EDspě#039;65vkovou TV, veř#039;72ejnopr#039;E1vn#039;ED zdravotnictv#039;ED, dů#039;75chodov#039;E9 zabezpeč#039;63en#039;ED atd.), kter#039;E9 zat#039;EDm stoj#039;ED mimo jej#039;ED př#039;72#039;EDmou kontrolu. Je jasn#039;E9, ž#039;9Ee ze stejn#039;FDch dů#039;75vodů#039;75 nemů#039;75ž#039;9Ee ve st#039;E1tě#039;65 tolerovat ani nez#039;E1vislou #039;FAř#039;72edn#039;ED spr#039;E1vu veř#039;72ejn#039;FDch vě#039;65c#039;ED, natož#039;9E svobodn#039;FD obč#039;63ansk#039;FD sektor. Pod z#039;E1minkou sniž#039;9Eov#039;E1n#039;ED administrativy bude veř#039;72ejn#039;FD v#039;FDkon moci př#039;72ed#039;E1n priv#039;E1tn#039;EDm firm#039;E1m, kter#039;E9 si tak pojist#039;ED př#039;72#039;EDm#039;FD vliv oligarchie na v#039;FDkon exekutivy v niž#039;9Eš#039;9A#039;EDch sf#039;E9r#039;E1ch st#039;E1tn#039;ED moci. St#039;E1t se t#039;EDm vytuneluje definitivně#039;65. Z veř#039;72ejn#039;E9 moci zů#039;75stane jen pr#039;E1zdn#039;E1 slupka vně#039;65jš#039;9A#039;ED, tř#039;72eba i demokraticky volen#039;E9 „#039;84reprezentace“, ale bez faktick#039;E9ho vlivu na chod veř#039;72ejn#039;FDch vě#039;65c#039;ED. 
Tato skryt#039;E1 forma etatismu si v souč#039;63asn#039;E9 době#039;65 nasadila masku neoliber#039;E1ln#039;ED ideologie. Jej#039;ED exponenti tvrd#039;ED, ž#039;9Ee st#039;E1t vlastně#039;65 nepotř#039;72ebujeme. Z#039;E1kladem moci je pr#039;FD izolovan#039;FD jedinec a nad n#039;EDm stoj#039;EDc#039;ED neviditeln#039;E1 ruka trhu, a z ně#039;65j plynouc#039;ED moci. Ve skuteč#039;63nosti jsme svě#039;65dky diktatury oligarchie, kter#039;E1 si zajistila trval#039;FD vliv na st#039;E1t, a ostatn#039;ED obč#039;63any odk#039;E1zala do role izolovan#039;FDch a znesv#039;E1ř#039;72en#039;FDch jedinců#039;75. Jsme svě#039;65dky nekontrolovan#039;E9ho rozš#039;9A#039;EDř#039;72en#039;ED st#039;E1tn#039;ED moci, kterou si skrytě#039;65 př#039;72ivlastnila oligarchie vl#039;E1dnouc#039;ED skrze svou loutkovou vl#039;E1du. Exekutivně#039;65 pojat#039;FD neoliberalismus maskuj#039;EDc#039;ED skupinov#039;E9 z#039;E1jmy oligarchie je ideologickou karikaturou skuteč#039;63n#039;E9ho liberalismu. Veř#039;72ejn#039;E1 lež#039;9E na jedn#039;E9 straně#039;65 absolutizuje st#039;E1tn#039;ED moc do neviditeln#039;FDch rukou oligarchie, a na druh#039;E9 straně#039;65 hl#039;E1s#039;E1 ideologii izolovan#039;E9ho jedince oddě#039;65len#039;E9ho od vš#039;9Aech politicky dů#039;75lež#039;9Eit#039;FDch mož#039;9Enost#039;ED, jak rozhodovat o veř#039;72ejn#039;FDch vě#039;65cech. Kl#039;EDč#039;63em #039;FAspě#039;65chu je vytunelov#039;E1n#039;ED z#039;E1konod#039;E1rn#039;E9 a soudn#039;ED moci ve prospě#039;65ch exekutivy. Pak je mož#039;9Eno ovl#039;E1dnout cel#039;FD st#039;E1t. Tento fakt mus#039;EDme st#039;E1le znovu veř#039;72ejnosti vysvě#039;65tlovat, viz Manifest radik#039;E1ln#039;EDho liberalismu. Neoliber#039;E1ln#039;ED ideologii exekutivně#039;65 pojat#039;E9 moci chr#039;E1n#039;EDc#039;ED z#039;E1jmy elity je tř#039;72eba aktivně#039;65 demaskovat na vš#039;9Aech #039;FArovn#039;EDch: fundovaně#039;65, s ironi#039;ED a s č#039;63esk#039;FDm vtipem. Dominuj#039;EDc#039;ED vliv obč#039;63ansk#039;FDch iniciativ na poli kultury je v tomto bodě#039;65 naprosto kl#039;EDč#039;63ov#039;FD. 
2. Tocqueville aneb riziko masov#039;E9 rovnosti 
Ze zn#039;E1m#039;E9ho d#039;EDla Demokracie v Americe (1840) jsou kl#039;EDč#039;63ov#039;E9 dvě#039;65 vě#039;65ci, kter#039;E9 souvis#039;ED s peč#039;63liv#039;FDm pozorov#039;E1n#039;EDm americk#039;E9 společ#039;63nosti. Francouzsk#039;FD myslitel Alexis de Tocqueville d#039;E1v#039;E1 odpově#039;65ď#039;64 na zkrocen#039;ED pleonexie, kterou zn#039;E1me od Plat#039;F3na jako destruktivn#039;ED s#039;EDlu v obci (viz III. č#039;63#039;E1st). Americk#039;E1 demokracie se podle Tocquevilla projevuje trvalou v#039;E1š#039;9An#039;ED k rovnosti vš#039;9Aech obč#039;63anů#039;75 př#039;72ed z#039;E1konem. Američ#039;63an#039;E9 vě#039;65ř#039;72#039;ED, ž#039;9Ee tato rovnost je lidem d#039;E1na od narozen#039;ED. Rovnost z hlediska vz#039;E1jemn#039;E9ho respektu stejn#039;E9ho postaven#039;ED př#039;72ed z#039;E1konem souč#039;63asně#039;65 vede ke hled#039;E1n#039;ED osobn#039;EDho blaha a majetku. Tato individu#039;E1ln#039;ED touha po majetku pochopitelně#039;65 produkuje nerovnost. Politick#039;E1 a demokratick#039;E1 rovnost mezi lidmi nevyluč#039;63uje individu#039;E1ln#039;ED soci#039;E1ln#039;ED nerovnost š#039;9Aanc#039;ED a majetku. Obč#039;63an#039;E9 kolektivně#039;65 vyzn#039;E1vaj#039;ED politickou rovnost jako prvn#039;ED a z#039;E1sadn#039;ED politick#039;FD princip, ale z#039;E1roveň#039;6E se individu#039;E1lně#039;65 snaž#039;9E#039;ED v ž#039;9Eivotě#039;65 dos#039;E1hnout st#039;E1le lepš#039;9A#039;EDho společ#039;63ensk#039;E9ho postaven#039;ED a bohatstv#039;ED. Američ#039;63an z 19. stolet#039;ED touž#039;9E#039;ED po obecn#039;E9 rovnosti vš#039;9Aech a souč#039;63asně#039;65 chce soci#039;E1lně#039;65 vynikat ve společ#039;63nosti a chce ž#039;9E#039;EDt ve st#039;E1le vě#039;65tš#039;9A#039;EDm  blahobytu. Nerovnost majetku a společ#039;63ensk#039;E9ho postaven#039;ED je vyv#039;E1ž#039;9Eena demokratick#039;FDm sm#039;FDš#039;9Alen#039;EDm, kter#039;E9 efektivně#039;65 a na vš#039;9Aech #039;FArovn#039;EDch uzn#039;E1v#039;E1 vz#039;E1jemnou rovnost vš#039;9Aech jako obč#039;63anů#039;75. Druh#039;FD bod se t#039;FDk#039;E1 rizika demokracie nazvan#039;E9ho „#039;84mor#039;E1ln#039;ED imperativ vě#039;65tš#039;9Ainy“ (l’empire moral de la majorit#039;E9). Pocit rovnosti 
(„#039;84vš#039;9Aichni př#039;72ece chceme tot#039;E9ž#039;9E“) a harmonie materi#039;E1ln#039;EDch z#039;E1jmů#039;75 („#039;84vš#039;9Aichni se chceme m#039;EDt dobř#039;72e“) vede k demokraticky pojat#039;E9 diktatuř#039;72e vě#039;65tš#039;9Ainy, kter#039;E1 obě#039;65tuje svobodu st#039;E1dně#039;65 pojat#039;E9 rovnosti. Tocqueville kriticky pozoruje vztah k menš#039;9Ain#039;E1m (č#039;63ernoš#039;9Ai v USA) a ke svobodn#039;FDm jednotlivců#039;75m vyboč#039;63uj#039;EDc#039;EDm z ř#039;72ady. Rovnost dan#039;E1 jako nen#039;E1padn#039;E1 nadvl#039;E1da veř#039;72ejn#039;E9ho m#039;EDně#039;65n#039;ED se mů#039;75ž#039;9Ee st#039;E1t zl#039;FDm p#039;E1nem, protož#039;9Ee nakonec utiskuje svobodn#039;E9ho jednotlivce. Ve společ#039;63nosti je tř#039;72eba rozliš#039;9Aovat v#039;FDkon pr#039;E1va a politick#039;E9 moci založ#039;9Een#039;FD na demokratick#039;E9 vl#039;E1dě#039;65 vě#039;65tš#039;9Ainy (puissance de fait) a faktickou vl#039;E1du veř#039;72ejn#039;E9ho m#039;EDně#039;65n#039;ED (puissance d’opinion). Veř#039;72ejnost v demokratick#039;FDch pomě#039;65rech v#039;FDznamně#039;65 ovlivň#039;6Euje v#039;FDkon veř#039;72ejn#039;E9 moci, protož#039;9Ee m#039;EDně#039;65n#039;ED vě#039;65tš#039;9Ainy se mů#039;75ž#039;9Ee st#039;E1t ve st#039;E1dn#039;ED vl#039;E1dě#039;65 rovnost#039;E1ř#039;72sk#039;E9 vě#039;65tš#039;9Ainy skrytou diktaturou.  
V naš#039;9A#039;ED situaci m#039;E1 toto varov#039;E1n#039;ED z#039;E1sadn#039;ED v#039;FDznam. Od 60. let ž#039;9Eijeme v masov#039;E9 kultuř#039;72e a v soci#039;E1ln#039;EDm st#039;E1tu (welfare state), kde m#039;E1me poprv#039;E9 v dě#039;65jin#039;E1ch lidstva biologicky voln#039;FD č#039;63as pro konzum a pro z#039;E1bavu.  Masov#039;E1 kultura a medi#039;E1ln#039;ED oblbov#039;E1n#039;ED vytv#039;E1ř#039;72#039;ED diktaturu veř#039;72ejn#039;E9ho m#039;EDně#039;65n#039;ED, kter#039;E9 efektivně#039;65 utv#039;E1ř#039;72#039;ED veř#039;72ejn#039;FD prostor. Vytv#039;E1ř#039;72#039;ED faleš#039;9An#039;E9 vě#039;65dom#039;ED, ž#039;9Ee jsme si vš#039;9Aichni rovni a ž#039;9Ee vš#039;9Aichni chceme tot#039;E9ž#039;9E: Nacpat se, pobavit, lehnout a j#039;EDt sh#039;E1ně#039;65t pen#039;EDze na dalš#039;9A#039;ED konzum. Š#039;8Aikovn#039;ED manipul#039;E1toř#039;72i veř#039;72ejn#039;E9ho m#039;EDně#039;65n#039;ED vytv#039;E1ř#039;72ej#039;ED př#039;72es TV, noviny a m#039;E9dia „#039;84mor#039;E1ln#039;ED imperativ vě#039;65tš#039;9Ainy“, kter#039;FD je demokratick#039;FD co do potř#039;72eb a rovnosti, ale z#039;E1sadn#039;EDm způ#039;75sobem nič#039;63#039;ED individu#039;E1ln#039;ED svobodu. Proti vytunelov#039;E1n#039;ED demokracie ve jm#039;E9nu faleš#039;9An#039;E9 konzumn#039;ED rovnosti a neomezen#039;E9 soci#039;E1lky je potř#039;72eba vidě#039;65t n#039;E1sleduj#039;EDc#039;ED. 
039;84#039;68 Odm#039;EDtnout ř#039;72#039;EDš#039;9Ai n#039;E1hraž#039;9Eek ve spotř#039;72ebě#039;65 a v ž#039;9Eivotě#039;65. Vě#039;65ci jsou kvalitn#039;ED a t#039;EDm i drah#039;E9, nebo prů#039;75mě#039;65rn#039;E9 v#039;FDrobky, nebo lacin#039;E9 š#039;9Amejdy. Stejně#039;65 je tomu i s jak#039;FDmikoliv jin#039;FDmi hodnotami a kulturn#039;EDmi statky. Změ#039;65nou spotř#039;72ebn#039;EDch z#039;E1konů#039;75 mus#039;ED b#039;FDt chr#039;E1ně#039;65na kvalita a dlouhodobě#039;65 už#039;9Eiteč#039;63n#039;E9 zbož#039;9E#039;ED, kter#039;E9 slouž#039;9E#039;ED generač#039;63ně#039;65. Tot#039;E9ž#039;9E se t#039;FDk#039;E1 materi#039;E1ln#039;EDch a duchovn#039;EDch statků#039;75, kter#039;E9 plat#039;EDme z dan#039;ED (infrastruktura, š#039;9Akolstv#039;ED, ekologick#039;E9 země#039;65dě#039;65lstv#039;ED, kultura, veř#039;72ejn#039;E9 stavby atd.). 
039;84#039;68 Obsadit sluš#039;9An#039;FDmi lidmi veř#039;72ejnopr#039;E1vn#039;ED m#039;E9dia, kter#039;E9 př#039;72#039;EDmo plat#039;EDme z naš#039;9Aich dan#039;ED. Jde o kl#039;EDč#039;63ovou vě#039;65c, protož#039;9Ee imperativ veř#039;72ejn#039;E9ho m#039;EDně#039;65n#039;ED mus#039;ED slouž#039;9Eit dlouhodob#039;FDm obč#039;63ansk#039;FDm z#039;E1jmů#039;75m, a ne c#039;EDlen#039;E9 politick#039;E9 demagogii pro vl#039;E1dnouc#039;ED oligarchii, jako je tomu nyn#039;ED. Ř#039;52#039;EDš#039;9Ae skuteč#039;63n#039;FDch a trval#039;FDch hodnot mus#039;ED z#039;EDskat dů#039;75stojn#039;E9 obh#039;E1jce. 
039;84#039;68 C#039;EDlen#039;E9 vytv#039;E1ř#039;72en#039;ED obč#039;63ansk#039;E9ho sektoru a vš#039;9Aech asociac#039;ED a iniciativ (ekonomicky, z#039;E1kony, politick#039;FDmi programy stran). Pouze ve sf#039;E9ř#039;72e obč#039;63ansk#039;FDch iniciativ um#039;EDstě#039;65n#039;FDch uprostř#039;72ed mezi politick#039;FDmi stranami a mezi priv#039;E1tně#039;65 jednaj#039;EDc#039;EDmi jednotlivci se efektivně#039;65 uskuteč#039;63ň#039;6Euje touha po politick#039;E9 rovnosti.  
039;84#039;68 Proti prosazovan#039;E9 diktatuř#039;72e soci#039;E1lna jako faleš#039;9An#039;E9mu vě#039;65dom#039;ED rovnosti je tř#039;72eba aktivně#039;65 postavit př#039;72#039;EDklad sametov#039;E9 revoluce. Jej#039;ED obč#039;63ansk#039;FD a politick#039;FD #039;E9tos prosazoval svobodu a společ#039;63ensk#039;E9 změ#039;65ny, vč#039;63etně#039;65 pr#039;E1va lid#039;ED na spravedliv#039;E9 z#039;EDsk#039;E1v#039;E1n#039;ED majetku a podnik#039;E1n#039;ED. Jedineč#039;63nost tvů#039;75rců#039;75 hodnot vš#039;9Aeho druhu a svobodn#039;ED obč#039;63an#039;E9 mus#039;ED b#039;FDt uzn#039;E1ni ve sv#039;E9 nezastupiteln#039;E9 hodnotě#039;65 i vzhledem k poctivě#039;65 nabyt#039;E9mu majetku. 

Sdruž#039;9Eov#039;E1n#039;EDm obč#039;63anů#039;75 vznik#039;E1 prostor aktivn#039;ED spolupr#039;E1ce vš#039;9Aech lid#039;ED dobr#039;E9 vů#039;75le na obecně#039;65 prospě#039;65š#039;9An#039;FDch projektech a praxi. Tento fakt podle Tocquevilla fakticky zakl#039;E1d#039;E1 demokracii. T#039;EDm se generuje klima rovnosti a respektu, kter#039;E9 ve sv#039;E9 podstatě#039;65 nelze vynutit z#039;E1konem a pouhou š#039;9Akolskou v#039;FDchovou. V souč#039;63asn#039;E9 situaci je veř#039;72ejn#039;E9 m#039;EDně#039;65n#039;ED manipulov#039;E1no tak, aby nen#039;E1vidě#039;65lo svobodu a v#039;FDjimeč#039;63nost.  Na jedn#039;E9 straně#039;65 se generuje pocit existenč#039;63n#039;EDho ohrož#039;9Een#039;ED a nedostatku. Na druh#039;E9 straně#039;65 vznik#039;E1 syst#039;E9m „#039;84chl#039;E9b a hry“, tj. ř#039;72#039;EDš#039;9Ae spotř#039;72ebn#039;EDch snů#039;75 a ludick#039;FDch př#039;72eludů#039;75 vš#039;9Aeho druhu. Vzorov#039;FD charakter dost#039;E1vaj#039;ED  m#039;F3dn#039;ED a společ#039;63ensk#039;E9 ide#039;E1ly c#039;EDleně#039;65 vytv#039;E1ř#039;72en#039;E9 medi#039;E1ln#039;EDmi spin-doktory placen#039;FDmi podle t#039;E9 č#039;63i on#039;E9 oligarchick#039;E9 objedn#039;E1vky (viz upadl#039;E1 m#039;E9dia jako MF Dnes, Lidovky, zpr#039;E1vy na TV 1). Vl#039;E1du nad 
osobn#039;EDm ž#039;9Eivotem m#039;E1me svě#039;65ř#039;72it do rukou povolan#039;FDch „#039;84ekonomů#039;75“ a jin#039;FDch „#039;84expertů#039;75 na ž#039;9Eivot“, kter#039;E9 n#039;E1m nastrč#039;63#039;ED vl#039;E1dnouc#039;ED skupiny. Ekonom, psycholog a samozvan#039;FD soci#039;E1ln#039;ED darwinista v#039;ED l#039;E9pe než#039;9E my sami, kdo jsme a co potř#039;72ebujeme. Moc#039;ED jmenovan#039;ED „#039;84experti“ maj#039;ED vš#039;9Aem zajistit jak#039;E9si #039;FAž#039;9Eivn#039;E9 a existenci#039;E1ln#039;ED minimum za tu cenu, ž#039;9Ee se vzd#039;E1me jak#039;FDchkoliv obč#039;63ansk#039;FDch pr#039;E1v a svobodn#039;E9ho způ#039;75sobu ž#039;9Eivota. ). Vl#039;E1dou prů#039;75mě#039;65ru se podporuje př#039;72edstava vl#039;E1dy jako technokraticky organizovan#039;E9 st#039;E1tn#039;ED moci konan#039;E9 pro blaho obč#039;63ana. Vš#039;9Aichni se m#039;E1me zapojit do honu za n#039;E1hraž#039;9Ekov#039;FDmi spotř#039;72ebn#039;EDmi a společ#039;63ensk#039;FDmi statky, kter#039;FDch je pr#039;FD nav#039;EDc st#039;E1le m#039;E9ně#039;65. Tuto manipulaci k faleš#039;9An#039;E9 rovnosti v nedostatku ideologicky organizuje, mocensky ř#039;72#039;EDd#039;ED a medi#039;E1lně#039;65 podporuje zaj#039;EDmav#039;E1 menš#039;9Aina. Vyvezla sv#039;E9 majetky př#039;72es anonymn#039;ED akciov#039;E9 společ#039;63nosti do daň#039;6Eov#039;FDch r#039;E1jů#039;75 a jej#039;ED exponenti ž#039;9Eij#039;ED ve vil#039;E1ch v Tosk#039;E1nsku č#039;63i na Mallorce. Zaveden#039;FD establiš#039;9Ament vytv#039;E1ř#039;72#039;ED diktaturu soci#039;E1lna ve jm#039;E9nu oligarchick#039;E9 menš#039;9Ainy, kter#039;E1 zevnitř#039;72 vykradla st#039;E1t, fakticky ž#039;9Eije mimo Č#039;43esko, a nen#039;ED nikde veř#039;72ejně#039;65 vidě#039;65t. Uzavř#039;72en#039;FD nomenklaturn#039;ED charakter t#039;E9to skupiny vyvolen#039;FDch kontrastuje s faleš#039;9An#039;FDm imperativem hrabivosti, kter#039;FD se nomenklatura tunel#039;E1ř#039;72ů#039;75 snaž#039;9E#039;ED zav#039;E9st jako diktaturu vě#039;65tš#039;9Ainy, a to př#039;72es spř#039;72#039;EDzně#039;65nou politickou a medi#039;E1ln#039;ED moc. Nyn#039;ED m#039;E1 tato diktatura vě#039;65tš#039;9Ainy už#039;9E jasně#039;65 xenofobn#039;ED, až#039;9E faš#039;9Aistick#039;FD n#039;E1dech. Protož#039;9Ee nen#039;ED dost soci#039;E1lna pro vš#039;9Aechny, vyluč#039;63me a izolujme v koncentr#039;E1c#039;EDch ty, kter#039;E9 n#039;E1m vl#039;E1dnouc#039;ED moc uk#039;E1ž#039;9Ee jako nevhodn#039;E9 kandid#039;E1ty na st#039;E1le se zmenš#039;9Auj#039;EDc#039;ED společ#039;63n#039;E9 statky. V#039;FDsledkem diktatury takto utv#039;E1ř#039;72en#039;E9ho ideologick#039;E9ho vě#039;65dom#039;ED bude ustaven#039;ED „#039;84demokratick#039;E9“ rovnosti soci#039;E1lně#039;65 frustrovan#039;FDch jedinců#039;75, kteř#039;72#039;ED budou nen#039;E1vidě#039;65t svobodn#039;E9 a tvů#039;75rč#039;63#039;ED jednotlivce. Obč#039;63ansk#039;E9 iniciativy a kulturn#039;ED tvů#039;75rci by na toto nebezpeč#039;63#039;ED mě#039;65li trvale upozorň#039;6Eovat, zejm#039;E9na mladš#039;9A#039;ED generaci. Diktatura faleš#039;9Aně#039;65 nastrč#039;63en#039;E9ho soci#039;E1lna slouž#039;9E#039;ED ve skuteč#039;63nosti antidemokratick#039;FDm z#039;E1jmů#039;75m. V t#039;E9to opresivn#039;ED podobě#039;65 ji propaguje i soci#039;E1lně#039;65 demokratick#039;FD partajn#039;ED establiš#039;9Ament. 
3. Marx aneb drama odcizen#039;E9 pr#039;E1ce a vš#039;9Aemocn#039;E9ho kapit#039;E1lu 
Prokl#039;EDnan#039;FD a oslavovan#039;FD Karel Marx patř#039;72#039;ED k nejvě#039;65tš#039;9A#039;EDm filosofick#039;FDm a politick#039;FDm postav#039;E1m moderny. Z jeho d#039;EDla n#039;E1s ideologicky zaj#039;EDm#039;E1 dě#039;65jinn#039;E1 role produktivn#039;ED pr#039;E1ce a funkce kapit#039;E1lu v syst#039;E9mu jemu vlastn#039;ED, tj. v „#039;84kapitalistick#039;E9“ ekonomii. Tato historick#039;E1 formace je vytv#039;E1ř#039;72ena d#039;EDky pohybu kapit#039;E1lu ve společ#039;63nosti. Marxova obrana odcizen#039;E9 pr#039;E1ce je doplně#039;65na o fundament#039;E1lně#039;65 pojatou „#039;84kritiku ekonomie“ na způ#039;75sob Kantovy filosofie. Celož#039;9Eivotně#039;65 vytv#039;E1ř#039;72en#039;E9 d#039;EDlo „#039;84Kapit#039;E1l“ (1867) př#039;72edstavuje ucelen#039;FD ideologick#039;FD v#039;FDklad rů#039;75zn#039;FDch způ#039;75sobů#039;75, jak pen#039;EDze a moc z nich plynouc#039;ED pů#039;75sob#039;ED na vě#039;65dom#039;ED v epoš#039;9Ae glob#039;E1ln#039;EDho kapitalismu. Z podstaty ideologie, kterou vytv#039;E1ř#039;72#039;EDm, mne nezaj#039;EDm#039;E1 spor o dě#039;65jinnou roli marxismu. Z Marxova d#039;EDla si vyberu ty momenty, kter#039;E9 maj#039;ED aktu#039;E1ln#039;ED v#039;FDznam z hlediska budovan#039;E9 ideologie pro obč#039;63ansk#039;E9 iniciativy. 
Za prv#039;E9, Marxovo d#039;EDlo charakterizuje radik#039;E1ln#039;ED obrana smyslupln#039;E9 pr#039;E1ce jako v#039;FDsostn#039;E9ho zdroje svobodn#039;E9 lidskosti a dě#039;65jinn#039;E9 povahy č#039;63lově#039;65ka. Nutně#039;65 dan#039;E1 a st#039;E1le znovu obmě#039;65ň#039;6Eovan#039;E1 společ#039;63ensk#039;E1 dě#039;65lba pr#039;E1ce je ně#039;65co z#039;E1sadně#039;65 pozitivn#039;EDho, na rozd#039;EDl od negativn#039;EDho syst#039;E9mov#039;E9ho odcizen#039;ED pr#039;E1ce a zejm#039;E9na odcizen#039;ED j#039;ED vytvoř#039;72en#039;E9 kapit#039;E1lov#039;E9 nadhodnoty. V t#039;E9to souvislosti je tř#039;72eba jasně#039;65 ukazovat pohrd#039;E1n#039;ED prac#039;ED a pracuj#039;EDc#039;EDmi, kter#039;E9 vl#039;E1dnouc#039;ED oligarchie raz#039;ED skrze neoliber#039;E1ln#039;ED ideologii. Č#039;43eš#039;9At#039;ED super-zbohatl#039;EDci se k majetku nedostali klasickou podnikatelskou cestou, ale z velk#039;E9 č#039;63#039;E1sti př#039;72es podivnou privatizaci společ#039;63n#039;E9ho st#039;E1tn#039;EDho majetku. V Č#039;43esku je tedy kapit#039;E1l radik#039;E1lně#039;65 odcizen pr#039;E1ci, a to dvoj#039;EDm způ#039;75sobem. Za prv#039;E9, nikdy nebyly potrest#039;E1ny rozkr#039;E1dač#039;63ky privatizač#039;63n#039;EDch „#039;84g#039;E9niů#039;75“, kteř#039;72#039;ED si vesele ž#039;9Eij#039;ED na Baham#039;E1ch, v Belize,  v JAR a jinde. Nav#039;EDc je systematicky pě#039;65stov#039;E1no pohrd#039;E1n#039;ED tě#039;65mi, kdo skuteč#039;63ně#039;65 pracuj#039;ED. U mlad#039;FDch lid#039;ED vychov#039;E1van#039;FDch po roce 1990 v nov#039;E9m ideologick#039;E9m klimatu vznikl kolektivn#039;ED dojem, ž#039;9Ee poctivě#039;65 pracuje jen #039;FApln#039;FD blbec. Naopak je #039;FAplně#039;65 norm#039;E1ln#039;ED kr#039;E1st a odb#039;FDvat pr#039;E1ci, 
kde to jen jde. Pr#039;E1ce byla z#039;E1sadně#039;65 odcizena sv#039;E9 společ#039;63ensk#039;E9 funkci i hodnotě#039;65 od #039;E9ry kup#039;F3nov#039;E9 privatizace. Kaž#039;9Ed#039;FD obč#039;63an mě#039;65l b#039;FDt mal#039;FD a spokojen#039;FD akcion#039;E1ř#039;72, bezpracně#039;65 ž#039;9Eij#039;EDc#039;ED z v#039;FDnosu kup#039;F3nov#039;E9 kn#039;EDž#039;9Eky. Po vytunelov#039;E1n#039;ED tohoto m#039;FDtu nabyl trend pohrd#039;E1n#039;ED prac#039;ED alarmuj#039;EDc#039;ED charakter potvrzen#039;FD novou politickou reprezentac#039;ED vš#039;9Aeho druhu, zleva i zprava. Po posledn#039;EDch volb#039;E1ch 2010 vl#039;E1dne př#039;72#039;EDm#039;E1 ideologie odcizen#039;E9 pr#039;E1ce. Tripartitn#039;ED jedn#039;E1n#039;ED mezi odbory, zamě#039;65stnavateli a vl#039;E1dou skonč#039;63ila aroganc#039;ED moci; nov#039;FD z#039;E1kon#039;EDk pr#039;E1ce z n#039;E1s m#039;E1 uč#039;63init nevoln#039;EDky mont#039;E1ž#039;9En#039;EDch firem; v mainstreamov#039;FDch m#039;E9di#039;EDch je za př#039;72#039;EDklad #039;FAspě#039;65š#039;9An#039;E9 pr#039;E1ce kladen makl#039;E9ř#039;72 a burzi#039;E1n, kteř#039;72#039;ED ve skuteč#039;63nosti neprodukuj#039;ED ž#039;9E#039;E1dnou př#039;72idanou hodnotu, pouze spekulativn#039;ED kapit#039;E1l. Hrabivost a neviditeln#039;E1 ruka trhu jsou v souč#039;63asn#039;E9 vl#039;E1dnouc#039;ED ideologii pov#039;FDš#039;9Aeny na hnac#039;ED s#039;EDly dě#039;65jin. Jedinou formou společ#039;63ensky uznan#039;E9 pr#039;E1ce se stal management „#039;84lidsk#039;FDch zdrojů#039;75“, tj. vrchnostensk#039;E9 ř#039;72#039;EDzen#039;ED tě#039;65ch, kteř#039;72#039;ED doopravdy tvoř#039;72#039;ED z#039;E1kladn#039;ED hodnoty. 
Dalš#039;9A#039;ED dů#039;75lež#039;9Eit#039;FD moment anal#039;FDzy kapit#039;E1lu spoč#039;63#039;EDv#039;E1 podle Marxe v odhalen#039;ED jeho ideologick#039;E9 funkce. Kapit#039;E1l př#039;72i sv#039;E9 cestě#039;65 společ#039;63nost#039;ED skryt#039;FDm způ#039;75sobem promě#039;65ň#039;6Euje sm#039;FDš#039;9Alen#039;ED jednotliv#039;FDch soci#039;E1ln#039;EDch akt#039;E9rů#039;75. Ti se z hlediska smyslu ž#039;9Eivota skrytě#039;65 č#039;63i otevř#039;72eně#039;65 vymezuj#039;ED vů#039;75č#039;63i nadř#039;72azen#039;E9 moci peně#039;65z. Ta je ideologicky oslavov#039;E1na jako nadosobn#039;ED, vš#039;9Aevl#039;E1dn#039;E1 a inteligentn#039;ED moc. D#039;EDky prozř#039;72etelnostn#039;ED inkorporaci kapit#039;E1lu do naš#039;9Aeho nejlepš#039;9A#039;EDho ze vš#039;9Aech mož#039;9En#039;FDch svě#039;65tů#039;75 pak př#039;72irozeně#039;65 vznikl svě#039;65t bohat#039;FDch a mocn#039;FDch jedinců#039;75. Pro ně#039;65 m#039;E1m pracovat a ž#039;9E#039;EDt, protož#039;9Ee tak si nejl#039;E9pe pomohu i s#039;E1m sobě#039;65.  Pokř#039;72iven#039;E1 oslava peně#039;65z tvrd#039;ED ž#039;9Ee, pohyb a spr#039;E1va kapit#039;E1lu #039;FAdajně#039;65 zakl#039;E1d#039;E1 samotnou mož#039;9Enost svobody a smyslupln#039;E9ho způ#039;75sobu ž#039;9Eivota. Z hlediska Marxovy anal#039;FDzy společ#039;63ensk#039;FDch forem pr#039;E1ce a kapit#039;E1lem ovlivň#039;6Eovan#039;E9 formy vě#039;65dom#039;ED lze pozorovat v souč#039;63asn#039;E9 společ#039;63nosti n#039;E1sleduj#039;EDc#039;ED jevy. 
039;84#039;68 Z#039;E1sadn#039;ED odcizen#039;ED smyslupln#039;E9 pr#039;E1ce a tvů#039;75rců#039;75 skuteč#039;63n#039;FDch hodnot. Ideologicky jsou odsunuti do pozad#039;ED ve jm#039;E9nu tě#039;65ch, kteř#039;72#039;ED parazituj#039;ED na plodech jejich pr#039;E1ce, a nav#039;EDc pilně#039;65 dokazuj#039;ED svou společ#039;63enskou nepostradatelnost. Toto faleš#039;9An#039;E9 vě#039;65dom#039;ED m#039;E9ně#039;65cennosti vů#039;75č#039;63i samozvan#039;FDm spr#039;E1vců#039;75m kapit#039;E1lu zakl#039;E1d#039;E1 i poraž#039;9Eeneck#039;E9 vě#039;65dom#039;ED aktivně#039;65 pracuj#039;EDc#039;EDch, kteř#039;72#039;ED si nechali vinou vl#039;E1dnouc#039;ED ideologie kapit#039;E1lu odcizit plody vlastn#039;ED pr#039;E1ce. Z takto utv#039;E1ř#039;72en#039;E9ho veř#039;72ejn#039;E9ho m#039;EDně#039;65n#039;ED spokojeně#039;65 ž#039;9Eij#039;ED souč#039;63asn#039;ED společ#039;63enš#039;9At#039;ED a politič#039;63t#039;ED parazit#039;E9 na vš#039;9Aech #039;FArovn#039;EDch. 
039;84#039;68 Kapit#039;E1l mus#039;ED dostat svou pů#039;75vodn#039;ED „#039;84investič#039;63n#039;ED“ funkci jako akumul#039;E1tor a stimul pro individu#039;E1lně#039;65 a společ#039;63ensky vytv#039;E1ř#039;72en#039;E9 hodnoty, kter#039;E9 sv#039;FDm pospolit#039;FDm charakterem slouž#039;9E#039;ED z#039;E1jmů#039;75m vš#039;9Aech obč#039;63anů#039;75. Jeho podstatu tvoř#039;72#039;ED jednak priv#039;E1tn#039;ED charakter spravedlivě#039;65 z#039;EDskan#039;FDch osobn#039;EDch a duchovn#039;EDch statků#039;75 a jednak společ#039;63ensk#039;E1 funkce priv#039;E1tn#039;EDho majetku. Tato dvoj#039;ED funkce bohatstv#039;ED se mus#039;ED odrazit ve spravedliv#039;E9 formě#039;65 dan#039;ED a ve vš#039;9Aeobecn#039;E9m urč#039;63en#039;ED vš#039;9Aech statků#039;75, i tě#039;65ch č#039;63istě#039;65 priv#039;E1tn#039;EDch.  
039;84#039;68 Priv#039;E1tn#039;ED kapit#039;E1l a majetek byl z#039;EDsk#039;E1n př#039;72#039;EDmou č#039;63i nepř#039;72#039;EDmou spoluprac#039;ED vš#039;9Aech obč#039;63anů#039;75 tohoto st#039;E1tu, a dnes i svě#039;65tov#039;E9 ekonomiky vč#039;63etně#039;65 jej#039;EDch planet#039;E1rn#039;EDch dopadů#039;75 na dalš#039;9A#039;ED generace. Kaž#039;9Ed#039;E9 bohatstv#039;ED a kapit#039;E1l př#039;72edstavuje ve sv#039;E9 podstatě#039;65 nezruš#039;9Aiteln#039;FD mor#039;E1ln#039;ED z#039;E1vazek vů#039;75č#039;63i ostatn#039;EDm, zejm#039;E9na vů#039;75č#039;63i tě#039;65m nejchudš#039;9A#039;EDm a nejvykoř#039;72isť#039;74ovaně#039;65jš#039;9A#039;EDm ve společ#039;63nosti, a tak#039;E9 vů#039;75č#039;63i budouc#039;EDm generac#039;EDm. Tento aspekt kapit#039;E1lu ve smyslu vě#039;65dom#039;E9 „#039;84socializace“ a „#039;84futurizace“ jeho podstaty je tř#039;72eba st#039;E1le znovu př#039;72ipom#039;EDnat. 
039;84#039;68 Hlavn#039;EDmi producenty trval#039;FDch ekonomick#039;FDch hodnot a vlastn#039;EDho kapit#039;E1lu jsou individu#039;E1ln#039;ED podnikatel#039;E9 vš#039;9Aeho druhu a n#039;E1mezdn#039;ED pracuj#039;EDc#039;ED.  C#039;EDlen#039;E9 nič#039;63en#039;ED niž#039;9Eš#039;9A#039;ED a stř#039;72edn#039;ED vrstvy mentalitou extern#039;EDch montoven, neomezen#039;FDm dikt#039;E1tem n#039;E1rodn#039;EDch i nadn#039;E1rodn#039;EDch korporac#039;ED, ř#039;72#039;EDzen#039;FDm #039;FApadkem š#039;9Akolstv#039;ED, vzdě#039;65lanosti a posluhov#039;E1n#039;EDm spekulativn#039;EDmu kapit#039;E1lu znamen#039;E1 př#039;72#039;EDmou cestu do ekonomick#039;E9ho otroctv#039;ED. 

039;84#039;68 Obč#039;63ansk#039;E9 iniciativy by mě#039;65ly př#039;72ij#039;EDt s novou ideologi#039;ED kapit#039;E1lu a pr#039;E1ce. Nov#039;E9 zhodnocen#039;ED „#039;84bohatstv#039;ED n#039;E1rodů#039;75“ by mě#039;65lo v politice zohlednit v#039;E1hu a vliv skuteč#039;63n#039;FDch  tvů#039;75rců#039;75 hodnot vš#039;9Aeho druhu. Jimi produkovan#039;E1 nadhodnota tvoř#039;72#039;ED zdroj nejen osobn#039;EDho, ale i společ#039;63ensk#039;E9ho zisku, kter#039;FD zat#039;EDm nem#039;E1 v politice odpov#039;EDdaj#039;EDc#039;ED politick#039;E9 zastoupen#039;ED a mocenskou v#039;E1hu.  

Je tř#039;72eba aktivně#039;65 pracovat na nov#039;E9 investituř#039;72e kapit#039;E1lu. Nov#039;E1 ideologie pr#039;E1ce a hodnot mus#039;ED c#039;EDleně#039;65 demaskovat faleš#039;9Anou formu společ#039;63ensk#039;E9ho vě#039;65dom#039;ED, kter#039;E9 nen#039;ED schopno reflektovat odcizen#039;ED pr#039;E1ce a j#039;ED produkovan#039;FDch hodnot. Obč#039;63ansk#039;E9 iniciativy mus#039;ED aktivně#039;65 bojovat proti vš#039;9Aem form#039;E1m odcizen#039;ED, kter#039;E9 souč#039;63asn#039;FD pohyb kapit#039;E1lu produkuje na sv#039;E9 cestě#039;65 společ#039;63nost#039;ED. Kapit#039;E1l př#039;72irozeně#039;65 zv#039;FDhodň#039;6Euje ty společ#039;63ensk#039;E9 akt#039;E9ry, kteř#039;72#039;ED mu oddaně#039;65 slouž#039;9E#039;ED, aniž#039;9E by jej kritizovali. Jeho negativn#039;ED syst#039;E9mov#039;E1 role spoč#039;63#039;EDv#039;E1 zejm#039;E9na v trval#039;E9m odcizen#039;ED pr#039;E1ce jej#039;EDm skuteč#039;63n#039;FDm tvů#039;75rců#039;75m; vyvazuje majetek z jak#039;E9koliv formy obč#039;63ansk#039;E9 a soci#039;E1ln#039;ED odpově#039;65dnosti; podporuje nezř#039;72#039;EDzenou kumulaci asoci#039;E1ln#039;EDho bohatstv#039;ED; v odcizen#039;E9m vě#039;65dom#039;ED společ#039;63nosti jsou pokl#039;E1d#039;E1ny za nedotknuteln#039;E9 i pochybn#039;FD pů#039;75vod peně#039;65z a neleg#039;E1ln#039;ED formy nabyt#039;ED majetku; majetek a kapit#039;E1l je daně#039;65n naprosto nespravedliv#039;FDm způ#039;75sobem. Zvl#039;E1š#039;9Atn#039;ED kapitolou je souč#039;63asn#039;E9 ovl#039;E1dnut#039;ED společ#039;63n#039;FDch zdrojů#039;75 st#039;E1tu pro soukrom#039;E9 potř#039;72eby, jež#039;9E se nyn#039;ED provozuje př#039;72es diktaturu exekutivy (viz kap. 1). Tuto formu zlodě#039;65jny bychom mě#039;65li systematicky demaskovat, a to ze dvou dů#039;75vodů#039;75. Za prv#039;E9, jako obč#039;63an#039;E9 př#039;72ijdeme o vš#039;9Aechno, co vlastn#039;ED p#039;EDl#039;ED a prac#039;ED trvale vytv#039;E1ř#039;72#039;EDme jako res publica, č#039;63ili jako společ#039;63nou hodnotu pro vš#039;9Aechny. Za druh#039;E9, po tot#039;E1ln#039;ED privatizaci veř#039;72ejno-pr#039;E1vn#039;EDch instituc#039;ED a společ#039;63n#039;FDch hodnot, př#039;72estane st#039;E1t efektivně#039;65 existovat jako „#039;84společ#039;63n#039;E1 vě#039;65c“. Jak mů#039;75ž#039;9Ee b#039;FDt ně#039;65co společ#039;63n#039;E9ho, když#039;9E vš#039;9Aechny kl#039;EDč#039;63ov#039;E9 zdroje a majetek st#039;E1tu bude v priv#039;E1tn#039;EDch rukou? Je nač#039;63ase aktivně#039;65 ukazovat proti vl#039;E1dnouc#039;ED ideologii individu#039;E1ln#039;ED chamtivosti vě#039;65domě#039;65 opom#039;EDjenou společ#039;63enskou roli kapit#039;E1lu a pr#039;E1ce. Toto vytě#039;65sně#039;65n#039;ED společ#039;63ensk#039;E9ho urč#039;63en#039;ED majetku organizuje souč#039;63asn#039;E1 vl#039;E1dnouc#039;ED ideologie. Novou ideovou a politickou obranou pr#039;E1ce a společ#039;63ensk#039;E9ho urč#039;63en#039;ED kapit#039;E1lu nav#039;EDc pln#039;EDme i nezadateln#039;FD mor#039;E1ln#039;ED z#039;E1vazek, kter#039;FD m#039;E1me vů#039;75č#039;63i cel#039;E9 společ#039;63nosti. 
4. Rawls aneb spravedliv#039;E1 pr#039;E1va jedince 
Ned#039;E1vno zemř#039;72el#039;FD liber#039;E1ln#039;ED teoretik John Rawls završ#039;9Auje klasick#039;E9 teorie společ#039;63ensk#039;E9 smlouvy vznikl#039;E9 v 17. a 18. stolet#039;ED v#039;FDznamn#039;FDm d#039;EDlem „#039;84Jedna teorie spravedlnosti“ (1971). Pro n#039;E1s jsou kl#039;EDč#039;63ov#039;E9 zejm#039;E9na ty aspekty, kter#039;E9 spojuj#039;ED ot#039;E1zku individu#039;E1ln#039;EDch svobod s „#039;84f#039;E9rově#039;65“ poj#039;EDmanou spravedlnost#039;ED (justice as fairness). Rawls podobně#039;65 jako  Tocqueville (kap. 2) spojuje osobn#039;ED svobody s faktickou nerovnopr#039;E1vnost#039;ED danou individu#039;E1lně#039;65, ekonomicky a soci#039;E1lně#039;65. Tato př#039;72irozen#039;E1 nerovnost naplň#039;6Euje princip f#039;E9rov#039;E9 spravedlnosti, pokud jsou splně#039;65ny dvě#039;65 podm#039;EDnky: 1) na dan#039;E9 pozice mohou principi#039;E1lně#039;65 dos#039;E1hnout vš#039;9Aichni, d#039;EDky rovnosti š#039;9Aanc#039;ED; 2) produkovan#039;E1 soci#039;E1ln#039;ED a ekonomick#039;E1 nerovnost mus#039;ED maxim#039;E1lně#039;65 slouž#039;9Eit tě#039;65m nejv#039;EDce znev#039;FDhodně#039;65n#039;FDm ve společ#039;63nosti. Z hlediska z#039;E1kona m#039;E1me m#039;EDt vš#039;9Aichni stejnou mož#039;9Enost, jak dos#039;E1hnout na majetek a na společ#039;63ensk#039;E9 postaven#039;ED. A vznikl#039;E1 diference v nerovn#039;E9m rozdě#039;65len#039;ED majetku a postaven#039;ED mus#039;ED z hlediska sv#039;E9ho prim#039;E1rn#039;EDho urč#039;63en#039;ED nejv#039;EDce prosp#039;EDvat tě#039;65m nejslabš#039;9A#039;EDm. Nerovnost maj#039;EDc#039;ED na mysli osud slab#039;FDch je spravedliv#039;E1; nerovnost produkuj#039;EDc#039;ED jednostrann#039;E9 v#039;FDhody pouze sv#039;FDm, již#039;9E dostateč#039;63ně#039;65 zv#039;FDhodně#039;65n#039;FDm nositelů#039;75m, je ve sv#039;E9 podstatě#039;65 nespravedliv#039;E1. Kl#039;EDč#039;63ov#039;FDm momentem pro hypotetickou společ#039;63enskou smlouvu danou ve stavu př#039;72irozenosti je podle Rawlse postaven#039;ED dan#039;E9 tzv. „#039;84z#039;E1vojem nevě#039;65domosti“ (veil of ignorance). Př#039;72ipusť#039;74me poč#039;63#039;E1teč#039;63n#039;ED situaci společ#039;63ensk#039;E9 smlouvy, kdy nev#039;EDme, do jak#039;E9 společ#039;63ensk#039;E9 vrstvy se narod#039;EDme, a jak bude vypadat n#039;E1š#039;9A ž#039;9Eivot. Kaž#039;9Ed#039;FD se nenarod#039;ED jako syn milion#039;E1ř#039;72e. Pak př#039;72irozeně#039;65 vol#039;EDme takov#039;E9 spravedliv#039;E9 uspoř#039;72#039;E1d#039;E1n#039;ED, abychom kolektivně#039;65 mysleli i na zadn#039;ED koleč#039;63ka. Z hlediska z#039;E1voje 
nevě#039;65domosti je jasn#039;E9, ž#039;9Ee n#039;E1š#039;9A vlastn#039;ED majetek a soci#039;E1ln#039;ED postaven#039;ED mus#039;ED slouž#039;9Eit i tě#039;65m nejv#039;EDce znev#039;FDhodně#039;65n#039;FDm, protož#039;9Ee z hlediska hypotetick#039;E9 společ#039;63enskou smlouvy jsme tak mohli dopadnout i my. Dalš#039;9A#039;EDm kl#039;EDč#039;63ov#039;FDm pojmem je uv#039;E1ž#039;9Eliv#039;E1 rovnov#039;E1ha mor#039;E1ln#039;EDch soudů#039;75 (reflective equilibrium). Kaž#039;9Ed#039;FD z n#039;E1s prov#039;E1d#039;ED st#039;E1lou arbitr#039;E1ž#039;9E mezi obecn#039;FDmi mor#039;E1ln#039;EDmi principy a jejich uplatň#039;6Eov#039;E1n#039;EDm v konkr#039;E9tn#039;EDch situac#039;EDch. Politicky to znamen#039;E1, ž#039;9Ee mus#039;EDme st#039;E1le znovu zdů#039;75vodň#039;6Eovat to, č#039;63emu vě#039;65ř#039;72#039;EDme intuitivně#039;65 nebo srdcem. Tyto osobn#039;ED soudy v konkr#039;E9tn#039;EDch situac#039;EDch a volb#039;E1ch mus#039;EDme spojovat s obecně#039;65 platn#039;FDmi a uznan#039;FDmi etick#039;FDmi pož#039;9Eadavky. Trval#039;FD proces uzn#039;E1v#039;E1n#039;ED urč#039;63it#039;FDch hodnot pak vede k př#039;72evaž#039;9Euj#039;EDc#039;EDmu konsensu v ot#039;E1zce „#039;84takto“ dan#039;E9 f#039;E9rov#039;E9 spravedlnosti č#039;63i společ#039;63ensk#039;E9ho uspoř#039;72#039;E1d#039;E1n#039;ED. Rawlsova obrana spravedlnosti doplň#039;6Euje Plat#039;F3novo pojet#039;ED dan#039;E9 v př#039;72edeš#039;9Al#039;E9 č#039;63#039;E1sti studie. Z hlediska liber#039;E1ln#039;ED verze společ#039;63ensk#039;E9 smlouvy jsou pro obč#039;63ansk#039;E9 iniciativy zaj#039;EDmav#039;E9 n#039;E1sleduj#039;EDc#039;ED body. 
039;84#039;68 Iracion#039;E1ln#039;ED procesy jako „#039;84neviditeln#039;E1 ruka trhu“ č#039;63i sobeck#039;E9 geny jsou podrobeny racion#039;E1ln#039;EDmu uvaž#039;9Eovan#039;ED ve jm#039;E9nu ideologicky hledan#039;E9 a společ#039;63ensky zdů#039;75vodň#039;6Eovan#039;E9 spravedlnosti platn#039;E9 pro vš#039;9Aechny obč#039;63any. 
039;84#039;68 Spravedlnost respektuje soci#039;E1ln#039;ED a ekonomickou nerovnost jako f#039;E9rovou, pokud nositel#039;E9 nerovnosti budou př#039;72ednostně#039;65 slouž#039;9Eit neprivilegovan#039;FDm vrstv#039;E1m společ#039;63nosti, a až#039;9E potom sami sobě#039;65. Nerovnost ve společ#039;63nosti z#039;EDsk#039;E1 sv#039;E9 mor#039;E1ln#039;ED a politick#039;E9 ospravedlně#039;65n#039;ED ve služ#039;9Ebě#039;65 znev#039;FDhodně#039;65n#039;FDm. T#039;EDm je společ#039;63ensky legitimov#039;E1na. 
039;84#039;68 Ve společ#039;63nosti je tř#039;72eba v#039;E9st trvalou debatu o mor#039;E1ln#039;EDch a společ#039;63ensk#039;FDch hodnot#039;E1ch, kter#039;E9 jsou f#039;E9rov#039;E9 ve smyslu obecně#039;65 př#039;72ijateln#039;E9 a obecně#039;65 obhajiteln#039;E9 spravedlnosti. Nerovnosti nejsou „#039;84př#039;72irozen#039;E9“ a „#039;84spr#039;E1vn#039;E9“ samy od sebe, ale pouze d#039;EDky racion#039;E1ln#039;EDmu diskurzu, v ně#039;65mž#039;9E kvalifikovaně#039;65 obh#039;E1j#039;ED charakter sv#039;E9 „#039;84f#039;E9rov#039;E9 spravedlnosti“. 

Uveden#039;E9 body ukazuj#039;ED na spravedlnost jako z#039;E1kladn#039;ED normu společ#039;63ensk#039;E9ho uspoř#039;72#039;E1d#039;E1n#039;ED, kter#039;E9 ji d#039;E1v#039;E1 do vztahu s liber#039;E1ln#039;EDmi obč#039;63ansk#039;FDmi pr#039;E1vy a svobodami. Teorie spravedlnosti jako společ#039;63ně#039;65 uznan#039;E9 f#039;E9rovosti stoj#039;ED v opozici k radik#039;E1ln#039;EDm form#039;E1m individualismu, v ně#039;65mž#039;9E př#039;72#039;EDrodn#039;ED stav v#039;FDmě#039;65ny chr#039;E1n#039;ED pouze velmi omezen#039;FD soubor z#039;E1kladn#039;EDch pravidel (viz např#039;72. Robert Nozick). Naopak liber#039;E1lně#039;65 a spravedlivě#039;65 mysl#039;EDc#039;ED Rawls navazuje na Kantovu schopnost obecn#039;E9ho soudu ve vě#039;65cech politiky a mravnosti, kdy jsme schopni myslet obecně#039;65 t#039;EDm, ž#039;9Ee vě#039;65ci naz#039;EDr#039;E1me z pozice jak#039;E9hokoliv jin#039;E9ho obč#039;63ana. V nov#039;E9 teorii společ#039;63ensk#039;E9 smlouvy je spravedlnost pojata nikoliv jako tř#039;72#039;EDdn#039;ED č#039;63i soci#039;E1ln#039;ED z#039;E1jem t#039;E9 č#039;63i on#039;E9 skupiny, ale z hlediska jej#039;EDho f#039;E9rov#039;E9ho charakteru př#039;72ijateln#039;E9ho pro vš#039;9Aechny. 
Rawls dal politick#039;E9 spravedlnosti i potř#039;72ebn#039;E9 racion#039;E1ln#039;ED zdů#039;75vodně#039;65n#039;ED. Obč#039;63ansk#039;E9 iniciativy by mě#039;65ly nav#039;E1zat na osv#039;EDcensk#039;FD #039;E9tos  st#039;E1tu jako obecn#039;E9ho dobra, v ně#039;65mž#039;9E jsou rozumn#039;ED jedinci pov#039;FDš#039;9Aeni nad zv#039;EDř#039;72ec#039;ED svě#039;65t nerovnost#039;ED a anim#039;E1ln#039;EDho boje o př#039;72ež#039;9Eit#039;ED. V praxi to znamen#039;E1 ustaven#039;ED toho spravedliv#039;E9ho minima, kter#039;E9 je f#039;E9rov#039;E9 z hlediska tě#039;65ch nejm#039;E9ně#039;65 privilegovan#039;FDch obč#039;63anů#039;75. Rozum nemů#039;75ž#039;9Ee vz#039;EDt fakt privilegovan#039;E9ho narozen#039;ED a postaven#039;ED jako fatum, kter#039;E9 trvale urč#039;63#039;ED ž#039;9Eivot jednotlivce.  Soci#039;E1ln#039;ED a politick#039;E1 solidarita postaven#039;E1 proti souč#039;63asn#039;FDm faš#039;9Aizuj#039;EDc#039;EDm a objektivizuj#039;EDc#039;EDm tendenc#039;EDm ukazuje na liber#039;E1ln#039;ED respekt k obč#039;63ansk#039;FDm svobod#039;E1m pojat#039;FDch z hlediska rozumn#039;E9 spravedlnosti. Ideolog navazuj#039;EDc#039;ED na Rawlse by nab#039;EDdl č#039;63esk#039;E9mu neoliber#039;E1ln#039;EDmu darwinistovi nebo faš#039;9Aistovi n#039;E1sleduj#039;EDc#039;ED experiment: „#039;84Co kdyby ses narodil v romsk#039;E9 osadě#039;65 jako d#039;EDvka, a nav#039;EDc mě#039;65l 16-ti letou svobodnou matku? Jak#039;E9 by byly tv#039;E9 ž#039;9Eivotn#039;ED š#039;9Aance z hlediska tv#039;FDch teori#039;ED, a naopak co bys mě#039;65l k dobru z hlediska naš#039;9A#039;ED verze společ#039;63ensk#039;E9 smlouvy?“ Teorie spravedlnosti argumentovan#039;E1 z hlediska z#039;E1voje nevě#039;65domosti ukazuje na imperativ spravedlnosti jako rozumn#039;E9 f#039;E9rovosti. Nerovnost je mor#039;E1lně#039;65 ospravedlniteln#039;E1, ale jen pokud si uvě#039;65dom#039;ED svů#039;75j z#039;E1vazek vů#039;75č#039;63i společ#039;63ensky nutn#039;E9 spravedlnosti. T#039;EDm se 
č#039;63lově#039;65k jako politick#039;FD tvor liš#039;9A#039;ED od zv#039;EDř#039;72at. Rozum a etick#039;E9 principy n#039;E1s pov#039;FDš#039;9Aily nad př#039;72#039;EDrodu a z tohoto privilegovan#039;E9ho postaven#039;ED č#039;63lově#039;65ka plynou i z#039;E1sadn#039;ED soci#039;E1ln#039;ED a politick#039;E9 z#039;E1vazky vů#039;75č#039;63i druh#039;FDm. 
Z#039;E1vě#039;65r druh#039;E9 č#039;63#039;E1sti 
Vybran#039;E9 ideologick#039;E9 stř#039;72#039;EDpky z modern#039;ED politick#039;E9 teorie navazuj#039;ED na dě#039;65dictv#039;ED osv#039;EDcenstv#039;ED a c#039;EDleně#039;65 prosazuj#039;ED společ#039;63nost, jej#039;EDmž#039;9E z#039;E1kladem je svobodn#039;FD jedinec s nezadateln#039;FDmi pr#039;E1vy. Jeho svoboda je v#039;E1zan#039;E1 odpově#039;65dnost#039;ED ch#039;E1panou jako kolektivně#039;65 zdů#039;75vodně#039;65n#039;E1 spravedlnost. Budov#039;E1n#039;ED st#039;E1tu respektuje faktickou nerovnost a kumulaci kapit#039;E1lu z#039;EDskan#039;E9ho svobodn#039;FDm podnik#039;E1n#039;EDm. Logick#039;FDm dů#039;75sledkem t#039;E9to nerovnosti je soci#039;E1ln#039;ED stratifikace společ#039;63nosti a rozd#039;EDln#039;E9 vě#039;65dom#039;ED vlastn#039;ED dů#039;75lež#039;9Eitosti. Na druhou stranu je potř#039;72eba se stejnou, ne-li vě#039;65tš#039;9A#039;ED vehemenc#039;ED prosazovat ducha demokratick#039;E9 rovnosti př#039;72ed z#039;E1konem, kter#039;FD mus#039;ED platit stejnou mě#039;65rou pro vš#039;9Aechny. Form#039;E1ln#039;ED rovnost v modern#039;ED demokracii tvoř#039;72#039;ED nutn#039;FD doplně#039;65k faktick#039;E9 nerovnosti. Dalš#039;9A#039;EDm dů#039;75lež#039;9Eit#039;FDm momentem je st#039;E1l#039;E9 zdů#039;75vodň#039;6Eov#039;E1n#039;ED f#039;E9rov#039;E9 spravedlnosti. Spravedlnost jako f#039;E9rovost vznik#039;E1 jako v#039;FDsledek společ#039;63ensk#039;E9 debaty, v n#039;EDž#039;9E dojde k rovnov#039;E1ze rů#039;75zn#039;FDch postojů#039;75. Na z#039;E1vě#039;65r bych r#039;E1d shrnul sv#039;E9 vlastn#039;ED ideologick#039;E9 a politick#039;E9 kr#039;E9do, protož#039;9Ee př#039;72edeš#039;9Al#039;E1 zkoum#039;E1n#039;ED se prim#039;E1rně#039;65 t#039;FDkala obč#039;63ansk#039;FDch iniciativ. Udě#039;65l#039;E1m to formou struč#039;63n#039;FDch bodů#039;75. 
039;84#039;68 Jako kř#039;72esť#039;74an nevě#039;65ř#039;72#039;EDm na ž#039;9E#039;E1dnou vnitrosvě#039;65tskou utopii milenaristick#039;E9ho nebo komunistick#039;E9ho typu, v n#039;EDž#039;9E definitivně#039;65 zv#039;EDtě#039;65z#039;ED ně#039;65jak#039;E1 Spravedlnost nebo Dobro. Ž#039;8Eijeme v „#039;84pozemsk#039;E9 obci“, v n#039;EDž#039;9E se až#039;9E konce dě#039;65jin bude st#039;E1le sv#039;E1ž#039;9Eit dobro a zlo (svat#039;FD Augustin). Maximem je dosaž#039;9Een#039;ED sm#039;EDru obč#039;63anů#039;75 v podstatn#039;FDch ot#039;E1zk#039;E1ch společ#039;63n#039;E9ho dobra, př#039;72ič#039;63emž#039;9E bude aktivně#039;65 chr#039;E1ně#039;65na mož#039;9Enost j#039;EDt za š#039;9Atě#039;65st#039;EDm individu#039;E1ln#039;ED cestou. 
039;84#039;68 Jako b#039;FDval#039;FD obč#039;63ansk#039;FD aktivista a signat#039;E1ř#039;72 politick#039;E9ho manifestu „#039;84Hnut#039;ED za obč#039;63anskou svobodu“ (1988) vě#039;65ř#039;72#039;EDm v politick#039;E9 jedn#039;E1n#039;ED a prosazov#039;E1n#039;ED z#039;E1jmů#039;75 vztaž#039;9Een#039;FDch k „#039;84veř#039;72ejn#039;E9 vě#039;65ci“. Republika je v#039;FDsostně#039;65 politick#039;E1 z#039;E1lež#039;9Eitost, protož#039;9Ee jej#039;ED podstata spoč#039;63#039;EDv#039;E1 v obč#039;63ansk#039;E9 aktivitě#039;65. Souč#039;63asn#039;FD syst#039;E9m zastupitelsk#039;E9 demokracie, v ně#039;65mž#039;9E vl#039;E1dnou zkorumpovan#039;E9 politick#039;E9 strany h#039;E1j#039;EDc#039;ED č#039;63istě#039;65 priv#039;E1tn#039;ED z#039;E1jmy, př#039;72estal slouž#039;9Eit obč#039;63anů#039;75m, protož#039;9Ee slouž#039;9E#039;ED př#039;72edevš#039;9A#039;EDm s#039;E1m sobě#039;65. 
039;84#039;68 Jako b#039;FDval#039;FD politick#039;FD vě#039;65zeň#039;6E s obavami hled#039;EDm na skryt#039;E9 formy #039;FAtlaku, kter#039;E9 ve společ#039;63nosti postupně#039;65 vznikaj#039;ED. Za zvl#039;E1š#039;9Ať#039;74 nebezpeč#039;63n#039;FD mechanismus považ#039;9Euji souč#039;63asn#039;E9 hled#039;E1n#039;ED obě#039;65tn#039;EDho ber#039;E1nka, kter#039;FD na sebe kanalizuje vztek a nen#039;E1vist znev#039;FDhodně#039;65n#039;FDch skupin obyvatelstva. 
039;84#039;68 Jako aktivn#039;ED #039;FAč#039;63astn#039;EDk OF považ#039;9Euje dě#039;65dictv#039;ED sametov#039;E9 revoluce za nosn#039;FD prvek dě#039;65jin. Změ#039;65na společ#039;63nosti vzeš#039;9Ala od aktivn#039;EDch a stateč#039;63n#039;FDch obč#039;63anů#039;75, kteř#039;72#039;ED se neb#039;E1li ž#039;9E#039;EDt podle sv#039;E9ho svě#039;65dom#039;ED. Odtud je potř#039;72eba znovu zač#039;63#039;EDt, proto n#039;E1vrh ideologie pro obč#039;63ansk#039;E9 iniciativy. Amor#039;E1lnost tzv. „#039;84Povodň#039;6Eov#039;E9 daně#039;65“ (viz I. č#039;63#039;E1st) ospravedlň#039;6Euje vš#039;9Aechny aktivn#039;ED formy politick#039;E9ho odporu, kter#039;E9 nejsou v rozporu se z#039;E1konem. No taxation without representation. 
039;84#039;68 Jako vysokoš#039;9Akolsk#039;FD uč#039;63itel bych r#039;E1d vzbudil hrdost mlad#039;E9 generace na „#039;84n#039;E1š#039;9A“ st#039;E1t jako m#039;EDsto nově#039;65 utv#039;E1ř#039;72en#039;E9 „#039;84společ#039;63n#039;E9 vě#039;65ci“ (res publica). V souč#039;63asn#039;E9 době#039;65 je republika tunelov#039;E1na horem dolem a jej#039;ED mor#039;E1ln#039;ED autorita se rovn#039;E1 nule. 
039;84#039;68 Jako filosof v#039;EDm, ž#039;9Ee sice existuje jak#039;FDsi hlubš#039;9A#039;ED č#039;63i transcendentn#039;ED z#039;E1klad jednoty dě#039;65jin a svě#039;65ta, ale v politick#039;E9m prostoru je jeho povaha př#039;72irozeně#039;65 a nutně#039;65 skryt#039;E1 v polemick#039;E9 jednotě#039;65 z#039;E1jmů#039;75 a m#039;EDně#039;65n#039;ED. Tam m#039;E1me vš#039;9Aichni stejnou š#039;9Aanci vidě#039;65t to, co je společ#039;63n#039;E9, a o sv#039;E9m vidě#039;65n#039;ED mů#039;75ž#039;9Eeme skutkem i č#039;63inem př#039;72esvě#039;65dč#039;63ovat jin#039;E9. Quod erat demonstrandum. 

Tož#039;9E tak. 
V#039;E1clav Umlauf, z#039;E1ř#039;72#039;ED 2010